20. 6. 2021 | Družba
Bodite ponosni nase. In Slovenija je lahko ponosna na vas.
Če v družbi ni svobode, solidarnosti in spoštovanja človeškega dostojanstva za vse, potem prej ko slej ne bo svobode za nikogar
Utrinek z letošnje parade ponosa v Ljubljani
© Ema Širec
Lep pozdrav v ponosno Ljubljano.
Zelo mi je žal, da danes ne morem biti med vami, sem pa neizmerno počaščen, da lahko vsaj na tak način nagovorim udeleženke in udeležence že 21. Parade ponosa v Ljubljani.
Tukaj v Strasbourgu imam iz pisarne lep pogled čez cesto na Evropsko sodišče za človekove pravice. To je razgled, ki bi ga privoščil in priporočil mnogim v Sloveniji, še posebej pa tistim na političnih položajih in ljudem z družbenim vplivom.
Sodišča ne omenjam kot kakršnokoli grožnjo, ali evropskega policaja, ki bi nas lahko proti naši volji spravljal v red. Omenjam ga kot spomin in opomin na naše mednarodne zaveze, predvsem pa na vrednote, v imenu katerih smo se osamosvojili in na temelju katerih smo pred tridesetimi leti ustanovili samostojno državo.
Slovenske državljanke in državljani smo bili pred desetletji odločeni, da se upremo zatohli avtoritarnosti prejšnjega sistema in zgradimo demokratično in odprto družbo, v kateri bodo zakoni ščitili pravice in svoboščine posameznikov pred samovoljo oblasti, družbenim manjšinam pa zagotavljale z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in z ustavo zajamčene pravice, ki jih ni mogoče kršiti, omejevati ali celo ukinjati s preglasovanjem večine.
V procesu, ki je pripeljal do demokratičnih sprememb in osamosvojitve, je bila odločilna vloga civilne družbe, v okviru nje pa je bil zelo pomemben doprinos društva za socializacijo homoseksualnosti Magnus, ki je deloval v okviru ljubljanskega ŠKUC-a.
LGBTIQ+ osebe so bile med prvimi, ki so v osemdesetih letih odpirale in branile prostor svobode pri nas. Ob tridesetletnici slovenske države, v času pripenjanja medalj in pripisovanja zaslug, bi bilo prav, da se spomnimo in izrazimo priznanje vsem, ki so prispevale in prispevali k njenem nastanku.
Žal je realnost precej drugačna. Po tridesetih letih se niso izpolnila vsa legitimna pričakovanja. Glede nekaterih je opaziti nazadovanje. Namesto razumevanja, solidarnosti in sprejemanja razlik smo soočeni z naraščanjem nestrpnosti do LGBTIQ+ oseb. Soočeni smo s podpihovanjem mržnje, ki je vse pogosteje orkestrirana in manipulirana za doseganje političnih ciljev.
Zato je pomembno, da je ta Parada ponosa tudi Parada upora proti nestrpnosti, proti vsakršni diskriminaciji, proti sovraštvu, proti nasilju.
Zato je pomembno, da je ta Parada ponosa tudi dostojanstven in odločen glas za spoštovanje človeškega dostojanstva vseh ljudi v družbi. Glas, ki naj prekine oglušujočo tišino tistih, ki bi ob širjenju nestrpnosti morali spregovoriti, a vse prepogosto molčijo.
Parada ponosa je boj za pravice LGBTIQ+ oseb, a to ne more in ne sme biti le njihov boj. Svobode, solidarnosti in človeškega dostojanstva v družbi se ne da rezati kot klobase, ki jo privoščiš le nekaterim.
Če v družbi ni svobode, solidarnosti in spoštovanja človeškega dostojanstva za vse, potem prej ko slej ne bo svobode za nikogar.
Zato vam želim izraziti iskreno zahvalo.
Hvala za vaš pogum.
Hvala za vašo odločnost.
Hvala za vašo odgovornost.
Hvala za vašo solidarnost.
Hvala za vaše dostojanstvo.
Bodite ponosni nase. In Slovenija je lahko ponosna na vas.
Matjaž Gruden, direktor direktorata za demokratično participacijo pri Svetu Evrope
**Besedilo je bilo prebrano v videonagovoru ob letošnji Paradi ponosa v Ljubljani**
Pisma bralcev pošljite na naslov pisma@mladina.si. Minimalni pogoj za objavo je podpis z imenom in priimkom ter naslov. Slednji ne bo javno objavljen.