26. 1. 2021 | Kultura
Tudi tokrat kulturna politika privilegira nadzor notranjega in političnega vrednotenja umetnosti
Izjava umetnic in umetnikov v zvezi z depešo veleposlanika Republike Slovenije v Rimu, njegove ekscelence Tomaža Kunstlja, in podporo njegovih stališč s strani Ministrstva za kulturo in Ministrstva za zunanje zadeve Republike Slovenije
Prva stran depeše, v kateri veleposlanik Tomaž Kunstelj govori o tem, da se takšna razstava ne spodobi
© arhiv Mladine
Razstavo Večje od mene, junaški glasovi iz nekdanje Jugoslavije organizira in v celoti financira Nacionalni muzej sodobne umetnosti 21. stoletja MAXXI v Rimu, eden najpomembnejših svetovnih muzejev sodobne umetnosti. Gre za izjemen uspeh, saj so k oblikovanju razstave povabili slovensko strokovnjakinjo, mednarodno priznano, nagrajeno in uveljavljeno kustosinjo sodobne umetnosti Zdenko Badovinac. To je prvi primer, ko kustosinja iz Slovenije kurira tako veliko razstavo v centralni in najpomembnejši instituciji ene od zahodnoevropskih držav. Povabilo prestižne institucije slovenski kustosinji in sodelovanje 14 slovenskih umetnic in umetnikov na razstavi v muzeju MAXXI bi moralo za Republiko Slovenijo predstavljati izjemno diplomatsko priložnost.
Iz depeše veleposlanika Republike Slovenije v Rimu, njegove ekscelence Tomaža Kunstlja, je razvidno, da veleposlanik razstavi nasprotuje, ker naj ne bi predstavljala dosežkov »slovenske umetnosti« vse od osamosvojitve dalje »izbirčnemu rimskemu občinstvu«. Ta trditev ne drži, ker na razstavi sodeluje 14 umetnic in umetnikov iz Slovenije z deli, nastalimi po osamosvojitvi Republike Slovenije. Veleposlanik trdi, da je takšna razstava prej »posmeh obletnici slovenske države«, ker predstavlja tudi umetnost iz nekdanje skupne države, kljub temu da sta naša pretekla in sedanja umetnost neločljivo povezani z bivšim skupnim kulturnim prostorom.
Takšno ravnanje pomeni odrekanje podpore projektu, ki Slovenijo promovira kot prostor, sposoben enakovredne komunikacije z najbolj prestižnimi prostori sodobne umetnosti. Kot že pogosto v preteklosti tudi tokrat kulturna politika privilegira nadzor notranjega in političnega vrednotenja umetnosti, s tem pa zamuja ter izključuje možnosti, ki jih umetnost odpira internacionalno. Povsem jasno je, da je državni interes usmerjen v notranjo politiko in s tem povezano hierarhijo v lokalnem dojemanju umetnosti. Pri utemeljevanju slednjega je v uporabi celo nacionalistični diskurz, nevreden veleposlanikove misije.
Skrbi nas, da depeša v resnici predstavlja samo nujen uvod v odpoved gostovanja te razstave v Sloveniji. MzK in MZZ s svojim stališči postavljata pod vprašaj prenos razstave iz muzeja MAXXI v Rimu v Moderno galerijo v Ljubljani, kjer je razstava načrtovana za konec leta 2021. S tem bi občinstvu v Sloveniji onemogočili ogled, Moderni galeriji, osrednji nacionalni instituciji za moderno in sodobno umetnost, pa poglabljanje pomembnih mednarodnih povezav.
Iz izkušenj vemo, da vsaka tako pomembna razstava posledično spreminja lokalno vrednotenje umetniške produkcije. To velja tudi za razstavo Večje od mene, junaški glasovi iz nekdanje Jugoslavije, ne glede na to, ali se bo prenos v Slovenijo zgodil ali ne. Temu se enostavno ne bo moč izogniti.
Nika Autor, Maja Smrekar, Jasmina Cibic, Đorđe Balmazović, Žiga Kariž, Janez Janša, Janez Janša, Ištvan Išt Huzjan, Marjetica Potrč, Andrej Škufca, Marko Pogačnik, Marko Peljhan, Anja Medved, Jože Barši, Dušan Mandić (član skupine Irwin), Miran Mohar (član skupine Irwin), Andrej Savski (član skupine Irwin), Roman Uranjek (član skupine Irwin), Borut Vogelnik (član skupine Irwin), Matej Stupica, Lenka Đorojević
PREBERITE TUDI:
- »V posmeh obletnici slovenske države.« Slovenski veleposlanik v Rimu, pa tudi ministrstvi za kulturo in zunanje zadeve nasprotujejo razstavi slovenskih umetnikov v muzeju MAXXI, enem izmed najvplivnejših evropskih središč sodobne umetnosti. Piše Jure Trampuš. >>
- INTERVJU: Hou Hanru, umetniški direktor Nacionalnega muzeja sodobne umetnosti 21. stoletja – MAXXI. »Zdenka Badovinac je ena od herojinj našega časa.« Umetniki ne morejo in ne bi smeli predstavljati nacionalne identitete, morali bi biti kritični glas v razpravi, kaj nacionalna identiteta sploh pomeni. Sprašuje in piše Jure Trampuš. >>
Pisma bralcev pošljite na naslov pisma@mladina.si. Minimalni pogoj za objavo je podpis z imenom in priimkom ter naslov. Slednji ne bo javno objavljen.