-
4. 11. 2011 | Mladina 44 | Družba
Michael Hardt: "Ko bo čas, moramo biti pripravljeni"
Z Michaelom Hardtom, soavtorjem knjige Imperij, smo se pogovarjali o pomenu, moči in potencialu novih družbenih gibanj 99 odstotkov
-
28. 10. 2011 | Mladina 43 | Politika
Zoran Janković: “Temeljno vodilo je spoštovanje človeka.”
Župan Ljubljane Zoran Janković se je odločil, da se odpravi v boj za premierski sedež. Lažje bi mu bilo, če bi ostal v Ljubljani, tako priznava tudi sam, a pravi, da bi rad iz Slovenije naredil najboljšo državo. Janković v intervjuju pojasnjuje, kaj pomeni najboljša država, in hkrati govori tudi o svojih sinovih, o Electi in zemljiščih. “Sta moja otroka kužna,” se sprašuje, “naj ju izselim iz Ljubljane in Slovenije?” Volilne napovedi mu za zdaj ne kažejo, da bo s Pozitivno Slovenijo zmagal, a Janković pravi, da se je odločil. In da je z odločitvijo sprijaznjen.
-
21. 10. 2011 | Mladina 42 | Ekonomija
Dr. Janez Prašnikar: "Banke je treba reševati."
Kdo bo zmagovalec globalne gospodarske tekme, kakšna bo prihodnja razdelitev svetovnega bogastva in kje naj v tem novem svetu svoje mesto najde Slovenija? Kaj, če sploh kaj, smo se Slovenci naučili iz sedanje krize, ki je še posebej hudo prizadela naše bančništvo in gradbeništvo? Pa tudi, kdo je najbolj odgovoren za to, da so slovenska podjetja med najbolj zadolženimi v Evropi? Odgovore na ta in še nekatera druga vprašanja smo poiskali pri prof. dr. Janezu Prašnikarju, predavatelju mikroekonomije na Ekonomski fakulteti v Ljubljani.
-
21. 10. 2011 | Mladina 42 | Družba
Maja Ivanič: »Primanjkuje nam splošne kulture«
Maja Ivanič je predsednica Društva arhitektov Ljubljane in predsednica mednarodne arhitekturne konference Piranski dnevi, več let pa je bila urednica revije Hiše. Z različnimi publikacijami, razstavami in konferencami poskuša dvigniti zavest o prostoru in pomenu kakovostne arhitekture.
-
14. 10. 2011 | Mladina 41 | Politika
Dr. Rastko Močnik: "Prebudili so se srednji razredi"
Z dr. Rastkom Močnikom, rednim profesorjem sociologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani, ki z orodji marksistične analize razčlenjuje družbeno dogajanje, pogosto pa je tudi aktivist v prvi bojni liniji upora proti kapitalizmu, smo se pogovarjali o moči in dometu “jeznih”
-
14. 10. 2011 | Mladina 41 | Politika
Gregor Virant: »Distanciral sem se od SDS«
S to odločitvijo sem se gotovo distanciral od stranke SDS. Nikoli tudi nisem bil član te stranke. Je pa res, da sem z njo sodeloval pri programskih zadevah, tudi kot minister za javno upravo. O možnosti, da bi šli na volitve s svojo ponudbo, smo v skupini tako imenovanih resetatorjev razmišljali že kar nekaj časa, vendar nam ni nikoli uspelo sprejeti dokončne odločitve. Ko je ta čas napočil, ko smo izvedeli, da so predčasne volitve pred vrati, smo o tem ponovno razmislili. Odločitev ni bila lahka, vsi imamo družine in službe, vemo, da nam osebno izlet v politiko prinaša več škode kot koristi. Smo pa ocenili, da je to za Slovenijo potrebno.
-
14. 10. 2011 | Mladina 41 | Ekonomija
Darja Radić: »TEŠ 6 je zabloda, projekt je treba ustaviti.«
Lahko samo upam, da bo prevladal razum in da bodo poslanci tovrstnim investitorjem še enkrat odločno rekli ne in zavrnili takšno izsiljevanje države. To bi bilo zelo koristno za Slovenijo.
-
14. 10. 2011 | Mladina 41 | Politika
Helena Kamnar: "Nekje je treba potegniti črto"
Parlament je v zadnjih dneh z nonšalantno lahkotnostjo in ne meneč se za posledice zavrgel več zakonov, ki jih je za stabilizacijo slovenskih javnih financ in za manj boleč izhod iz gospodarske krize predlagala odhajajoča vlada Boruta Pahorja. O kratkoročnih in dolgoročnih posledicah tega nepremišljenega dejanja poslancev iz vladnih in opozicijskih vrst smo se pogovarjali z ekonomistko mag. Heleno Kamnar, generalno sekretarko vlade in nekdanjo državno sekretarko na ministrstvu za finance.
-
7. 10. 2011 | Mladina 40 | Družba
Dr. Veljko Rus: "Svet moči se je začel, vsaj folklorno, podirati"
Akademik dr. Veljko Rus, redni član Slovenske akademije znanosti in umetnosti, je eden najbolj vplivnih slovenskih sociologov. Bil je v uredništvu danes kultnih družbeno angažiranih revij - Revije 57 in Perspektiv. Kar trikrat so mu oblasti v prejšnjem sistemu prepovedale delati na ljubljanski univerzi, s svojimi raziskavami, ki so bile usmerjene predvsem na področje industrijskih odnosov in participacije zaposlenih v upravljanju, pa je Rus odpiral nova poglavja socioloških raziskovanj na Slovenskem.
-
30. 9. 2011 | Mladina 39 | Družba
Dr. Alojz Ihan: "Ljudje morajo gledati v skupni cilj"
Dr. Alojz Ihan (1961) je znanstvenik, ki zna medicinsko znanost približati širšemu bralstvu. Poleg več kot sto znanstvenih člankov je napisal tudi poljudni medicinski knjigi Imunski sistem in odpornost ter Do odpornosti z glavo. Ukvarja se je tudi s književnostjo. Bil je urednik zbirke Alpeh. Za pesniško zbirko Južno dekle je leta 1986 prejel Jenkovo nagrado ter leta 1987 nagrado Prešernovega sklada za pesniško zbirko Srebrnik.
-
23. 9. 2011 | Mladina 38 | Politika
Dr. Aleš Črnič: "Sredi osemdesetih se to ne bi moglo zgoditi!"
“Črni časi prihajajo, pravijo vse številnejši, zadnja hujskanja na referendum proti pravicam homoseksualcem pa kažejo, da so črni časi že tu!” Tako je v nedavnem članku zapisal Aleš Črnič, izredni profesor na FDV-ju in kot specialist za religiologijo dolgoletni lucidni komentator slovenskega verskega področja.
-
23. 9. 2011 | Mladina 38 | Ekonomija
Božo Jašovič: "Do tega, kdo bo dokapitaliziral NLB, sem nevtralen"
Največja banka v državi je v letu dni že pred drugo dokapitalizacijo. Po spomladanski 250-milijonski injekciji zdaj uprava Nove Ljubljanske banke pričakuje še dodatnih 400 milijonov evrov. Čeprav naj bi se NLB na zahtevo centralne banke kapitalsko okrepila do konca letošnjega leta, za zdaj še ni jasno, kdo naj bi ta denar zagotovil. Po padcu vlade je situacija le še bolj negotova kot sicer. Zakaj NLB potrebuje svež kapital in kakšne so realne možnosti - o tem predsednik uprave NLB mag. Božo Jašovič.
-
23. 9. 2011 | Mladina 38 | Kultura
Eduard Miler: "Na srečo me še nikoli ni pogoltnila kakšna politična stranka"
Gledališki režiser, ki vedno najde svojo posebno pot do bistva vsakokratnega dramskega komada, režiser, ki nas z vsako gledališko postavitvijo in s svojo estetiko udari naravnost v sredino čela. Vedno družbeno angažiran, vedno iščoč aktualni trenutek, najsibo v shakespearjanski drami, ruskem simbolizmu, nemškem postmodernizmu ali antični grški drami. Načelen, neizprosen do sebe in svoje okolice, tako kot je bil tudi v zgodnji mladosti, ko se je tako rekoč sam prebijal skozi labirinte mladostnih dogodivščin.
-
16. 9. 2011 | Mladina 37 | Politika
Aleš Gulič: ”Sem humanist, v nadnaravne sile ne verjamem.”
Mogoče so se začele kuriti že prej. Pričakoval sem, da bo do tega prišlo, sem pa optimist in upam, da se bo razprava ohladila ali pa da vsaj ne bo tako plamteča, kot je sedaj.
-
16. 9. 2011 | Mladina 37 | Politika
Matjaž Hanžek: »Demokracija ne more biti na pol. Je ali pa je ni.«
Sociolog Matjaž Hanžek je sopredsedujoči nastajajočega Gibanja za trajnostni razvoj Slovenije, ki naj bi preoblikovano v stranko nastopilo na prihodnjih volitvah. V pogovoru analizira zdajšnjo politično sceno in napoveduje zmago na volitvah, da bi Slovenija krenila po poti drugačnega gospodarskega in socialnega razvoja.
-
16. 9. 2011 | Mladina 37 | Ekonomija
Peter Groznik: “Druge poti, kot da sprejmemo novo stvarnost in odplačamo dolgove, ni”
Dr. Peter Groznik je strokovnjak za finance z izkušnjami iz gospodarstva. Na Kelly School of Business v Indiani je doktoriral iz investicijskega obnašanja, sedaj pa predava na Katedri za denar in finance na Ekonomski fakulteti v Ljubljani. Med drugim je vodil vladni strateški svet za gospodarstvo v mandatu predsednika vlade Janeza Janše, bil je predsednik uprave KD Skladov in predsednik svetovalne privatizacijske skupine za umik Soda in Kada iz gospodarstva. Je lastnik podjetja NorthGrant in soustanovitelj podjetja BTP Indegra.
-
9. 9. 2011 | Mladina 36 | Politika
Ana Vodičar je poročena in mati dveh otrok. Živi življenje, ki ga nasprotniki družinskega zakonika zagovarjajo kot edino pravilno, edino zdravo, edino naravno in edino, ki lahko omogoči obstoj naroda. Govori pa o pravicah istospolnih, da ustvarijo družino, o tem, da morajo biti vse oblike družin enakopravno obravnavane, o tem, da nasprotniki družinskega zakonika strašijo ljudi. In da je tradicionalna družina daleč od tega, da bi bila brezpogojno jamstvo za otroku najprimernejši razvoj, in da bi bil zakonik sprejemljiv za širšo javnost, če bi ga ljudje le prebrali. Tako govori strokovna vodja priprave novega družinskega zakonika.
-
9. 9. 2011 | Mladina 36 | Družba
Sasha Cobra: "Kaj se je vendar zgodilo z ljubeznijo?"
Svojim slovenskim učencem je najprej zarolala filmček. Na njem starejši črni gospod dve ženski na mizi pred sabo pripravi do orgazma samo z manipulacijo njune energije. Kljub temu, da se ju gospod komajda dotika, ženski na koncu kričita kot bi rojevali.
-
9. 9. 2011 | Mladina 36 | Kultura
Elvir Laković - Laka: »S svojo glasbo živim v svetu pravljic«
Hkrati očarati rekreativne in angažirane poslušalce je za glasbenike vse prej kot lahka naloga. A ne za Elvirja Lakovića - Lako, ki že od začetka kariere leta 1998 niza hit za hitom. V njegov igrivi, norčavi alterpop in otroško naivna - toda zato nič manj pronicljiva - besedila so obe ušesi najprej uprli poznavalci, potem ko je s sestro Mirelo kot predstavnik Bosne in Hercegovine leta 2008 nastopil na Evrosongu, pa je njegovo glasbo pograbilo še širše občinstvo. To je isto leto potrdila tudi nagrada za najboljšega izvajalca na lokalnem MTV-ju Adria.
-
2. 9. 2011 | Mladina 35 | Družba
V Platonovi vladi bi dr. Luka Omladič zasedal položaj ministra za okolje. Asistent na oddelku za filozofijo ljubljanske Filozofske fakultete se je v zadnjih letih uveljavil kot eden pomembnejših okoljskih analitikov, sposoben treznega in pragmatičnega, a še vedno ‘zelenega’ pogleda na vprašanja, ki jih velikokrat zaznamujejo ideološko zaslepljene razprave. Je član Sveta za trajnostni razvoj, eden najbolj aktivnih piscev na znanstvenem blogu Kvarkadabra, o okoljevarstvenikih pa govori v prvi osebi množine.
-
28. 8. 2011 | Mladina 34 | Ekonomija
Dušan Mramor: "Preprosto ne gre več tako"
Prof. dr. Dušan Mramor, dekan Ekonomske fakultete v Ljubljani in nekdanji minister za finance, o ključnih napakah, ki so jih ZDA in države EU zagrešile pri razumevanju in reševanju krize, o negotovi prihodnosti evra in o nalogah, ki jih morajo opraviti evropski politiki, če želijo rešiti monetarno unijo.
-
19. 8. 2011 | Mladina 33 | Družba
Dr. Andrej Kurnik: "Išče se nova paradigma revolucije"
Dr. Andrej Kurnik je profesor politologije na Fakulteti za družbene vede v Ljubljani in tisti aktivist, ki je bil zadnjih deset let vedno v prvih vrstah, ko je šlo za opozarjanje na krivice, ki so jih doživljali izbrisani, ilegalni pribežniki in azilanti. Je član uredništva Časopisa za kritiko znanosti in sodelavec Centra za kritično politologijo. Ukvarja se tudi z vprašanji migrantskih in prekarnih delavcev. Zadnja leta deluje v Socialnem centru Rog in pri pobudi Nevidni delavci sveta. Ta organizacija je z nasveti in predvsem z opozarjanjem na dogajanje z objavami v medijih pomagala delavcem različnih podjetij, ki so zahtevali svoje pravice. Tudi z gladovno stavko. Kurnik je aktivist od leta 2000. Pravi, da ga »motivirata ogorčenje in ljubezen do univerzalnega. Ogorčenje nad neoliberalnim in nacionalističnim enoumjem in želja po svobodi in doslednem uveljavljanju človekovih pravic.«
-
19. 8. 2011 | Mladina 33 | Politika
Dr. Jože Trontelj: “Toliko neumnih teorij o zdravem življenju kot danes še ni bilo nikoli.”
Dr. Trontelj je sogovornik, ki vsak odgovor skrbno in temeljito premisli. Kot pravi, zastopa dva foruma, ki zelo pazita na koncizno izražanje v besedilih, namenjenih javnosti. Na mestu predsednika državne komisije za medicinsko etiko je že 17 let in ima tako velik del zaslug za etične smernice, ki danes veljajo za slovenske zdravnike. Številni mu zamerijo konservativna stališča do velikih etičnih vprašanj, kot sta evtanazija in splav, sam pa je prepričan, da so to edina stališča, ki so doslej prestala preizkus časa. Na mestu predsednika Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU) je leta 2008 nasledil sedanjega ministra dr. Boštjana Žekša. Maja letos je bil izvoljen za nov mandat. Pri 72 letih ga še vedno ne vleče v pokoj. Pravi, da se bo zanj odločil šele, ko ga bo v to prisililo zdravje. Glede na to, da v 47 letih delovne dobe niti en sam dan ni bil na bolniškem dopustu, ni verjetno, da se bo to zgodilo zelo kmalu.
-
12. 8. 2011 | Mladina 32 | Družba
Dr. Aleksander Zadel: "Živimo v patološki družbi"
Dr. Aleksander Zadel je predstojnik Oddelka za psihologijo na Fakulteti za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije v Kopru, hkrati pa tudi ustanovitelj in direktor zasebnega Inštituta C. A. R. (Corpus Anima Ratio), v okviru katerega organizira treninge upravljanja medosebnih odnosov v podjetjih in drugih institucijah. Poudarja, da veliko težav, s katerimi se spoprijema današnja slovenska družba, izhaja iz otroštva in neprimerne vzgoje. Infantilnost, patološkost, neodgovornost in pomanjkanje vizije ter samokritičnosti so le nekatere od težav, ki jih našteva. Kljub vsemu je prepričan, da se bodo zadeve obrnile na bolje. Vprašanje je samo, koliko danes živečih Slovencev bo ta obrat dočakalo.
-
12. 8. 2011 | Mladina 32 | Politika
“Roža moja!” me je pozdravila po telefonu, čeprav sva se slišala šele drugič v življenju. Kremenita matrona je s svojim Midasovim dotikom nekoč zgradila trden imperij, ki pa se je v zadnjem času pošteno zamajal. Zgodba o pošastnem izčrpavanju in zdaj skoraj gotovo tudi neizbežnem kolapsu Dela Revij je glede na število ogroženih rednih delovnih mest sicer bolj ena taka mikrozgodba.
-
5. 8. 2011 | Mladina 31 | Politika
Milan Potrč: »Karkoli delaš, delaj s premislekom in misli na konec«
Miran Potrč je eden od podpredsednikov SD, je tudi podpredsednik državnega zbora, poslanec z najdaljšim mandatom na Šubičevi. Nekoč je delal v socialistični skupščini. Njegova politična kilometrina je dolga. Prizna, da njegovi stranki SD danes ne kaže najbolje. A za težave ni kriv samo Borut Pahor. Nasprotno, Potrč je eden od članov stranke, ki dopušča možnost predčasnih volitev in ki hkrati misli, da je treba na njih znova poskusiti z Borutom Pahorjem.
-
5. 8. 2011 | Mladina 31 | Politika
Dr. Taja Kramberger: "Spletka je starorežimska politična strategija"
Dr. Taja Kramberger je na Filozofski fakulteti v Ljubljani študirala arheologijo in zgodovino ter nadaljevala z doktorskim študijem zgodovinske antropologije. Na Fakulteti za humanistične študije Univerze na Primorskem je skupaj z Dragom Rotarjem zasnovala študije zgodovinske antropologije, šest let je študente in študentke učila misliti zgodovino, nakar so jo, po njenih besedah, prav zato odpustili z univerze. V teh dneh se angažira v boju delavcev za svoje pravice v Luki Koper, kajti meni, da neoliberalci povzročajo krivice vsem zaposlenim.
-
29. 7. 2011 | Mladina 30 | Politika
Dr. Gregor Virant: "Patria je nekakšna mora"
Ni dvoma. Gregor Virant je alternativa. Alternativa na desnici. Bil je eden najbolj popularnih članov Janševe vlade, ki se sedaj vrača skozi javnomnenjske ankete kot novi, potencialni lider desnice. Zakaj, je očitno. Ni žaljiv, rad se nasmehne, želi resetirati Slovenijo in - noče v politiko. Njegovi kritiki si sicer reseta po Virantovi predstavi ne želijo. Zamerijo mu, da je enkrat s svojo prijazno plačno reformo državi okrog vratu že obesil mlinski kamen. Z nasmehom, seveda.
-
29. 7. 2011 | Mladina 30 | Družba
Zdenko Domančić: "Naš imunski sistem je naš daleč najsposobnejši zdravnik"
Obstaja na stotine štorij in pričevanj, obstajajo bale časopisnih člankov, obstajajo uradni dokumenti zelo reputabilnih inštitutov, obstajajo cele knjige o tem dalmatinskem fenomenu. V zadnjih letih so postale na hrvaških televizijah oddaje o Zdenku Domančiću nič manj kot neki povsem samosvoj žanr. A nad vsem drugim obstajajo tisoči in tisoči ljudi, ki še vedno derejo v toplo snažno sobanico na vrhu blejskega hotela Lovec. Devetkrat od desetkrat so to hudo bolni ljudje z vsega sveta, ki so celo življenje plačevali kot žuti, zato da jih zdaj njihov uradni zdravstveni sistem v najboljšem primeru samo žali, v najslabšem pa aktivno zastruplja.
-
22. 7. 2011 | Mladina 29 | Kultura
Maja Haderlap: "Rasla sem z občutkom, da moram ves čas dokazovati svojo eksistenco"
Maja Haderlap je prejšnji teden za odlomek iz svojega romanesknega prvenca Angel pozabe (Engel des Vergessens) prejela nagrado Ingeborg Bachmann, eno najvidnejših literarnih nagrad, ki jih podeljujejo na nemškem govornem območju. Koroška pisateljica in pesnica je v njem ubesedila spomine svoje babice in očeta na čas 2. svetovne vojne in nacizma, ki je globoko zarezal v družbeno tkivo Slovencev na Koroškem.