-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Družba
»Pet volkov in ena ovca se bo zelo učinkovito in demokratično dogovorilo, kaj bo za večerjo«
V času, ko so družbena omrežja in posledično mediji preplavljeni s škandaloznimi izjavami in objavami politikov, njihovih podpornikov in dežurnih pametovalcev, se v marsikoga prikrade občutek zasičenosti in nemoči nad nižanjem ravni javne razprave, ki si ob kričanju enih čez druge in neskončnem ciklu žaljivosti in užaljenosti velikokrat niti ne zasluži več tega poimenovanja.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Politika
V zimskih mesecih, neposredno po padcu vlade Marjana Šarca, ko je Janša začenjal pogovore o oblikovanju svoje koalicije, je 75 uglednih akademikov in akademičark v skupni izjavi javnost opozorilo na nevarnosti krepitve skrajne desnice v Sloveniji. Prvopodpisani, sociolog Rudi Rizman, je nato 18. februarja gostoval v oddaji Odmevi na Televiziji Slovenija, v kateri je izrekel ostro kritiko na račun Janše in njegove stranke. Med drugim je dejal: »Da pride na čelo vlade stranka oziroma njen voditelj, ki v bistvu zagovarja avtoritativne ideje, ki ga financira tuja stranka oziroma tuj režim, tu mislimo seveda na madžarskega, in seveda kot tak pospešuje politično retoriko, ki se opira na ksenofobijo, izključevanje in nasprotovanje pravni državi – to dejstvo je seveda srhljivo. Dejstvo, da se neka stranka financira iz tujine.«
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Družba
13. junija je bila v beograjskem Centru za kulturno dekontaminacijo objavljena deklaracija »Ubranimo zgodovino«. Sestavili so jo najuglednejši zgodovinarji in intelektualci iz Srbije, pridružili in sooblikovali pa so jo tudi številni drugi, med njimi hrvaška pisateljica Dubravka Ugrešić, sarajevski pisatelj v bostonskem azilu Aleksandar Hemon, politični filozof Igor Štiks, antropologinja Svetlana Slapšak, slovenski zgodovinar Božo Repe … Trditev, da je treba ubraniti zgodovino, je na prvi pogled odveč; zgodovino pač imamo, nihče je ne more napasti, spremeniti, uokviriti. Vendar se dogaja ravno to: zgodovina postaja mitološka pripoved, poljubna zgodba političnih elit.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Družba
Protesti proti rasizmu in policijskemu nasilju so se iz ameriških mest preselili v Evropo, tudi v Slovenijo. V petek, 12. junija ob 17. uri, so se protestnice in protestniki zbrali pred ameriškim veleposlaništvom v Ljubljani. S kredo, ki je v času protestov v Sloveniji postala že skoraj prepovedano sredstvo, so na pločnik napisali ime ubite temnopolte žrtve, Georgea Floyda, simbola globalnih protirasističnih zborovanj. Protestniki so pokleknili in slovensko vlado pozvali, naj se odzove na dogajanje v ZDA, kjer so po dveh tednih protestov proti policijskemu nasilju začeli obglavljati tudi spomenike, kipe generalom in nekdanjim voditeljem rasistične južnjaške konfederacije, ki je zagovarjala in prakticirala sužnjelastništvo. Zahteve po reformah se krepijo, zato v nekaterih mestih lokalne oblasti same odstranjujejo sporna spominska obeležja rasistom in kolonialistom. Med njimi je najvidnejši Krištof Kolumb, domnevni odkritelj Amerike, ki je odprl pot na ozemlje današnjih ZDA številnim spornim evropskim prihodom.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Žive meje
V zadnjih tednih se je bilo povsem nemogoče izogniti posnetkom uličnega vstajništva po vseh ZDA. Na socialnih omrežjih smo levičarji delili viralne posnetke policijskega nasilja nad civilisti, desničarji pa viralne posnetke protestniškega nasilja nad stavbami – ne glede na politična prepričanja pa smo se vsi znašli v razpravah o policiji, kakršne pri nas niso pogoste. Ubiti George Floyd je ves svet potegnil v debate o njeni vlogi v družbi, o njenem nasilju in rasizmu. Hkrati pa se vse to dogajanje zdi milijone kilometrov daleč, zaradi česar se pogovori o reformiranju ali ukinitvi policije redko dotaknejo našega okolja. Le kaj lahko v vaški Sloveniji odnesemo iz razprav, ki potekajo v zahodnih metropolah?
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Družba
Država s tremi vejami oblasti javni sferi na splošno in posebej novinarstvu po eni strani omogoča obstoj, s tem ko jima določa normativni okvir avtonomije, zagotavlja materialne pogoje in pravno varstvo, po drugi strani pa ju s težnjami po refevdalizaciji, kot bi dejal Habermas, zlorablja za reprezentacijo oblasti. Nedavna sodba slovenskega Vrhovnega sodišča v zadevi Šetinc Pašek proti Janši odpira vrsto pomembnih vprašanj o vlogi medijev, novinarstva in treh vej oblasti v demokraciji. To velja tudi za vse bolj tragično »vohunsko afero« Juliana Assangea, ki v svetu odmeva že skoraj desetletje, a jo države v nasprotju z običajno občutljivostjo za podobne dogodke na Kitajskem in v Rusiji pretežno le mirno opazujejo.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Komentar
V življenju sem videla veliko množičnega zla, nasilja, grozot. Moja razlaga množičnega zla je bila, lahko bi rekli, naravoslovna. Zlo sem skorajda enačila z naravnimi katastrofami, kot so potresi, izbruhi vulkanov, trki asteroidov. Dogajanja, ki jih pogojujejo kombinacije okoliščin, vplivov, na katere človek z vso razpoložljivo znanostjo lahko le malo vpliva. Pogosto so me ljudje spraševali kot strokovnjakinjo dušeslovja, torej osebo, ki bi morala razumeti in bi znala pojasniti vedenje ljudi: Kako je to mogoče? Zakaj se je zgodilo? Kako, da so prej običajni ljudje postali morilci, klavci? Pošteno sem odgovarjala: Ne vem. Moji kolegi imajo veliko razlag za to – od psihoanalitičnih do socioloških. Brala sem tudi o nevroznanstvenih razlagah množičnega nasilja. Mislim, da gre za nam nerazumljiv ali slabo razumljiv splet socialnih in individualnih dogajanj, ki privedejo do množičnega nasilja, do tega, da se običajni ljudje spremenijo v morilce. Takšna, v nekem smisli fatalistična razlaga me osvobaja pretirane sovražnosti, okrivljanja. Izvajalce množičnega nasilja vidim predvsem kot ljudi, ki jih je vrtinec dogajanj potegnil vase in so postali del njega. Z nelagodjem sem ugotovila, da je moje pojmovanje blizu temu, kar sem prebrala v dokumentih iz Jasenovca: stara kmetica je ustašu, preden jo je zaklal, rekla: »Samo ti radi svoj posao, sine.«
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Svet
Ko je brutalna smrt temnopoltega Georgea Floyda sprožila burne proteste, ki so naelektrili in preplavili ves svet, so začeli protestniki rušiti kipe »velikih mož«, nekdanjih rasistov in trgovcev s sužnji. V Belgiji – v Ekerenu pri Antwerpnu – so zrušili kip kralja Leopolda II, številne njegove kipe drugod so poškodovali, tistega v Ghentu pa so polili z rdečo barvo in napisali zadnje besede Georgea Floyda: »Ne morem dihati!«
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Kultura | TV
V nedeljo je v oddaji Intervju pri Jožetu Možini gostovala Urška Bačovnik Janša, žena Janeza Janše. Številne gledalke in gledalce je že pred predvajanjem oddaje zmotilo, da bo kot gostja v nedeljski oddaji nastopila zdravnica, katere funkcija je gostovati kot soproga premiera, ne pa zaradi svojih dosežkov v profesionalnem ali družbenem življenju. Skratka, nastopila naj bi kot zasebna in ne javna oseba.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Družba
Scott Morrison, predsednik avstralske vlade, je v nedavnem radijskem intervjuju izjavil, da v Avstraliji nikoli ni bilo suženjstva. Javnost je bila zgrožena, na družabnih omrežjih pa se je razvnela debata o avstralski zgodovini izkoriščanja avtohtonih prebivalcev. Do Morrisonove kontroverzne izjave sta bila ostro kritična tudi časnika The Guardian in Daily Mail, a so ju na Facebooku, najpopularnejšem družabnem omrežju, utišali algoritmi za prepoznavanje neprimernih objav, ki kršijo t. i. »skupnostne standarde«.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Politika
Skrajno desničarsko gibanje CasaPound je pretekli petek ponoči v Trstu znova izvedlo sovražno plakatarsko akcijo. Na pročelje KUD France Prešeren v Boljuncu pri Trstu so nalepili transparent, tokrat z napisom: »12. 6. – Ne miru ne odpuščanja za Titove teroriste in zločince.«
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Kultura
Čistke na Javni agenciji za knjigo
Pred nekaj tedni smo pisali, da namerava ministrstvo za kulturo predčasno razrešiti dva člana sveta Javne agencije za knjigo (JAK), pisatelja, urednika in založnika Slavka Pregla ter predsednico Združenja slovenskih splošnih knjižnic Vesno Horžen. Oba sta bila medtem tudi zares razrešena, zamenjala pa ju bosta Mateja Komel Snoj in Mitja Čander.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Politika
Zaradi zdravstvene krize – denar za vojsko
Institucija, ki je bila med epidemijo koronavirusa najbolj obremenjena, je bila ljubljanska infekcijska klinika. V njej so zdravili večino kritično bolnih. A tudi najstarejši bolniki, ki so jo obiskali, so verjetno doživeli deja vu. Klinika, ki se nahaja v 120 let stari stavbi, bolnike z nalezljivimi boleznimi neprekinjeno zdravi že od druge svetovne vojne. Kot je konec aprila za Delo povedal njen nekdanji predstojnik dr. Franc Strle, so največje pomanjkljivosti infekcijske klinike za sodobno zdravljenje premalo prostora, slaba funkcionalnost in pomanjkanje nujno potrebne podtlačne sobe za okužbe, ki se širijo kot aerosol; na meji dotrajanosti je celo električna napeljava. Te težave so še bolj opazne vsako leto ob izbruhu gripe, ko morajo bolnike zdraviti po hodnikih.
-
19. 6. 2020 | Mladina 25 | Dva leva
»Tiskovni predstavnik Slovenske vojske Marjan Sirk je poudaril, da so kar dvakrat dobili napačne informacije.
Novinar je Sirka vprašal, kaj so pripadniki Slovenske vojske počeli na meji z Italijo. Sirk je poudaril, da vse določa policija, zato je treba vprašanje nasloviti nanjo. Pojasnil je še, da ni čisto res, da vojak pri opravljanju naloge varovanja meje ne sme uporabljati orožja. Vedno se lahko brani, sicer pa je to odvisno od presoje situacije, je pojasnil. Vojakova naloga je predvsem, da varuje sebe in policista med izvajanjem policijskih opravil.«
— Nastop predstavnika za tisk pove veliko, ne le o incidentu na meji, ampak o razsutem stanju Slovenske vojske nasploh (MMC TVS, 11. 6. 2020) -
19. 6. 2020 | Kultura
Zlata piščal za življenjsko delo Marku Breclju
Na spletu je v četrtek potekala podelitev že šestih slovenskih glasbenih nagrad zlata piščal. Dve nagradi - za album leta za Knjigo pohval in pritožb in - za izvajalca leta je dobila skupina Dan D, skladbo leta so prispevali Koala Voice – Ker tu je vse tako lepo, novinci leta so Joker Out, nagrado za življenjsko delo pa je prejel vsestranski primorski glasbenik in kulturnik Marko Brecelj.
-
19. 6. 2020 | Kultura
Sejem na zraku v parku Zvezda, med gosti tudi Svetlana Makarovič
V ljubljanskem Parku Zvezda bo od 19. do 21. junija potekal Sejem na zraku, na katerem bodo knjige predstavljali in ponujali številni založniki. Za sejem so pripravili poseben izbor knjig, med njimi tudi knjižne novosti, s sejemskimi popusti. Vse dni bodo na sejmu prisotni tudi številni avtorji in avtorice, ki bodo podpisovali knjige. Sejem bo potekal med 10.00 in 20.00 uro, v soboto pa bo odprt do 22. ure.
-
18. 6. 2020 | Družba
Organizatorji protestov sporočajo: »Naj črnina poenoti Trg republike!«
Jutri bodo v Ljubljani in po Sloveniji ponovno potekali protivladni protesti. Organizatorji prek družabnih omrežij pozivajo, naj bodo udeleženke in udeleženci na varni razdalji ter oblečeni v črno. S tem naj bi protestnice in protestniki pokazali solidarnost, medsebojno podporo in se odločno postavili proti delitvam.
-
18. 6. 2020 | Družba
Včeraj v Sloveniji osem potrjenih okužb z novim koronavirusom
Včeraj je bilo v Sloveniji ob opravljenih 952 testih potrjenih osem okužb z novim koronavirusom, je sporočila vlada. Noben bolnik s covidom-19 v sredo ni umrl, enega so iz bolnišnice odpustili v domačo oskrbo. V bolnišnici pa se jih zdravi še šest, eden na intenzivni negi.
-
18. 6. 2020 | Politika
Ni prejel obvestila, da je kandidat za mesto državnega svetnika
Ker Iztok Peterin ni prejel nobene informacije oziroma vabila za današnje volitve v Državni svet, je sporočil, da se dogodka ne namerava udeležiti. Meni namreč, da tak način (da kot kandidat ni seznanjen s postopkom ali povabljen na sam dogodek) vodenja postopka enostavno ni dopusten.
-
18. 6. 2020 | Politika
VIDEO: Počivalškov govor v angleščini
Brez komentarja.
-
17. 6. 2020 | Politika
Obeta se ponovna zaostritev ukrepov
Po umirjanju epidemiološke slike so v Sloveniji v tem tednu potrdili sedem okužb z novim koronavirusom, v prejšnjem pa 11. Vodja svetovalne skupine za covid-19 Bojana Beović je ocenila, da gre večinoma za vnose iz tujine, in se zavzela za takojšnjo zaostritev ukrepov na mejah. Premier Janez Janša je pozval k doslednemu izvajanju veljavnih ukrepov.
-
17. 6. 2020 | Politika
Policisti na Janšev predlog vodijo postopek zoper osem oseb zaradi suma grožnje
Policisti vodijo postopek zoper osem oseb zaradi suma storitve kaznivega dejanja grožnje na transparentih na protivladnih protestih. Predlog za pregon je po seznanitvi s policijskimi zaznavami podal oškodovanec. Iz vabila na zaslišanje enega od protestnikov je razvidno, da gre za transparente, iz katerih zaznavajo grožnjo premierju Janezu Janši.
-
18. 6. 2020 | Družba
Bolnik ima pravico do premestitve v bolnišnico, če ga je smiselno zdraviti
»Med starostniki, zlasti med oskrbovanci domov starejših občanov, živi veliko ljudi, ki se jim življenje počasi izteka. Tudi pri njih premeščanje v bolnišnico samo zato, ker so okuženi z novim koronavirusom, ni smiselno,« je 27. maja na Twitterju objavila vlada.
-
18. 6. 2020 | Družba
Tudi po treh tednih protestov v ZDA se število protestnikov ne manjša. Družbeni in politični razkol ostajata na višku, nekaj protestov pa se je celo sprevrglo v uničevanje lastnine. Čeprav mnogi obsojajo nasilne demostracije, se moramo vprašati, kaj je ropanje Targeta in zasedba nekaj ulic v primerjavi z izvirnim nasiljem, ki je pripeljalo do protestov – smrt Georga Floyda in vse ostale žrtve nekaznovanega policijskega nasilja nad temnopoltimi Američani.
-
18. 6. 2020 | Politika
To je naslovnica jutrišnje Mladine
Jutri izide nova Mladina! Objavljamo novo naslovnico, fotografijo je zakrivil Luka Dakskobler. Letošnjo že 25. številko Mladine boste lahko od petka, 19. junija, kupili pri vašem najbližjem prodajalcu časopisov ali jo prelistali na naši spletni strani. #Mladina25
-
18. 6. 2020 | Družba
S stanjem v Sloveniji nezadovoljnih 40 odstotkov anketiranih
Glede na Valiconovo raziskavo Ogledalo Slovenije je s stanjem v družbi nezadovoljnih 40 odstotkov anketiranih, kar je najnižji izmerjeni delež do zdaj. Medtem je zadovoljnih 32 odstotkov, kar je več kot novembra lani. Delež zelo srečnih pa se je od novembra znižal na štiri odstotke.
-
18. 6. 2020 | Svet
Facebook bo ob volitvah blokiral oglase tujih državnih medijev
V podjetju Facebook so napovedali, da bodo na istoimenskem družbenem omrežju v času predsedniških volitev v ZDA, ki bodo novembra letos, blokirali oglase tujih državnih medijev. Poleg tega bodo uporabnikom omogočili, da bodo skrili plačana politična sporočila.
-
18. 6. 2020 | Družba
»Edini način, da parada ponosa je, je ta, da je dovolj politična!«
"Je veliko več sovražnega govora, ko je več nasilja. Predvsem pa mislim, da zaradi tega, ker je pač to velikokrat sprejeto, sprejemljivo in ni sankcionirano na visokih ravneh. Torej to izvajajo ljudje na poziciji moči, ljudje, ki delujejo z avtoriteto. Zdaj je definitivno več tega, da od besed preidejo ljudje k dejanjem, da je porast tudi tega čisto zelo konkretnega nasilja na ulicah, dogodkih."
-
18. 6. 2020 | Svet
Evropsko sodišče razsodilo, da madžarska zakonodaja o nevladnih organizacijah krši pravo EU
Madžarska zakonodaja o nevladnih organizacijah, ki se financirajo iz tujine, krši pravo EU, je danes razsodilo sodišče Evropske unije (EU). Odločitev sodišča po oceni poznavalcev pomeni nov poraz madžarskega premierja Viktorja Orbana na evropskem sodišču.
-
18. 6. 2020 | Družba
»Ko sem bil le še 500 metrov stran od doma, so se ustavili policisti in me vprašali, kaj tam delam«
"Sicer ne vem, kako je, če te zamenjajo za migranta, ker sem tudi sam migrant, a pred nekaj tedni sem šel na sprehod. To z ženo vsak dan počneva, ampak takrat sem bil sam. Ko sem bil res le še kakih 500 metrov stran od doma, so se ustavili policisti in me vprašali, kaj tam delam, od kod sem in tako naprej. V Ameriki se temu reče rasno profiliranje. Mogoče so me zamenjali za migranta. Ne vem. Skratka, bili so zelo prijazni. Ko sem pač povedal svojo zgodbo, kaj tam delam … se je vse skupaj lepo končalo in smo se razšli brez težav. Niso me 'fentali'. Skratka, jaz sem to preživel. Sicer se lahko zgodi, da tisti, ki se jih profilira, plačajo čustveno, psihološko, psihično in v nekaterih primerih celo finančno ter fizično ceno. Tudi zato danes gorijo ZDA."