-
8. 8. 2021 | Družba
»Ne gre več za leve in desne ‒ ne veš, kje boš naletel na anticepilca«
"Ne gre več za leve in desne ‒ ne veš, kje boš naletel na anticepilca. Zgodil se je popolnoma nov rez v družbi; ko si prej sedel s človekom na kavi, si približno vedel, kam politično spada. Če bi pa morali pred dvema mesecema za vse svoje stike v telefonu presoditi, kdo je anticepilec in kdo ne, ne vem, ali bi bil kdo med nami več kot 60-odstotno uspešen."
-
8. 8. 2021 | Družba
"Globalno je alternativa industrija, katere obseg znaša več kot 100 milijard dolarjev na leto, bistveno več, kot je obseg prodaje antibiotikov in cepiv skupaj. Zato ni čudno, da sled denarja pri proticepilstvu vodi do največjih prodajalcev alternativnih medicinskih produktov (na primer Josepha Mercole, lastnika stomilijonskega imperija prehranskih dodatkov), ki tudi najbolj financirajo izdelovanje objav, ki jih potem »proticepilci« všečkajo in delijo po družabnih medijih. Prodajalcev alternative v resnici cepljenje sploh ne zanima, covid-19 pa jim je zanimiv le kot (trenutno) globalna oglaševalska platforma za prodajo svojih storitev in produktov. Koronavirus je zanje isto, kot je trenutno Luka Dončič – nekaj, na kar so vsi pozorni in se zato na družabnih omrežjih izplača nanj nalepiti tudi svoje ime. Covid-19 je pač privlačen oglasni pano na trenutno zelo prometnem križišču. In v resnici prodajalcev alternative ne zanima bolezen, ampak izključno količina vitaminov, ajurvedskih tečajev in terapij, ki jih bodo s svojim covidnim oglaševanjem prodali."
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Michael Roth je nemški minister za evropske zadeve in član nemških socialdemokratov. Gre za izkušenega politika, član bundestaga je prvič postal že leta 1998, ministrsko funkcijo pa opravlja od leta 2013. Ker je lansko leto kritiziral politiko Poljske in Madžarske, govoril je o eroziji demokracije in naraščajočem antisemitizmu, je madžarski zunanji minister Péter Szijjártó na pogovor povabil nemškega veleposlanika v Budimpešti. Michael Roth ima na svojem profilu na Twitterju zapisano, da ima rad svobodo, da je Evropejec in feminist. Podobna politična prepričanja ima tudi Andreas Schieder, Avstrijec in poslanec v evropskem parlamentu. Schieder je ekonomist, delal je na avstrijskem ministrstvu za finance, v evropskem parlamentu pa se med drugim ukvarja s pravicami LGBT-skupnosti. Pravi, da mu je Evropa pri srcu, zato jo želi spremeniti. »Boril se bom za optimistično, progresivno in socialno Evropo.«
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Uvodnik
Glavni projekt vlade Janeza Janše, kulturni boj in ideološka preobrazba države, ki mu je podrejeno celotno delo vlade, je usmerjen v dva temeljna cilja: na eni strani v razgradnjo pravne države, torej krnitev neodvisnosti ter strokovne neoporečnosti institucij, od policije do sodišč in tožilstva, na drugi strani pa v zmaličenje medijev, da bi se s tem zmanjšali njihova moč in kredibilnost v javnosti. Slednje vlada počne agresivno in brez milosti, kar dva medija, Slovensko tiskovno agencijo in Radio Študent, pa je vsaj začasno pred propadom rešila javnost z zbiranjem denarja.
-
6. 8. 2021 | Politika
»Za kaos v šolstvu je odgovoren Janša«
SD je partnerjem v opoziciji v sopodpis poslal predlog zahteve za sklic seje odbora DZ za izobraževanje ter se tako odzval na poročanje, da predstavniki vzgoje in izobraževanja še nimajo informacij, kako bo v luči epidemije potekalo šolsko leto. Odgovore pričakujejo od premierja Janeza Janše, ki je po njihovi oceni odgovoren za to stanje.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
»Pri moji odstavitvi ne gre zame, gre za javno televizijo, ki noče postati državna«
Na RTV SLO se dogajajo veliki pretresi. Nedvoumno so ti povezani s prihodom novega generalnega direktorja Andreja Graha Whatmougha. Ta je ob izvolitvi dejal, da se ne bo vtikal v program, a počne prav to. Na začetku poletja je napisal mnenji in v njiju osebno, kot direktor, ocenil, da je uredništvo informativnega programa naredilo dve veliki napaki. Gre za zgodbi o diplomi poslanca DeSUS Simonoviča in predvajanju pogovora z izraelskim veleposlanikom. Uredništvo in novinarje pa je javno podprla direktorica Televizije Slovenija, ki zaradi »političnega konstrukta« ni želela odstaviti odgovorne urednice informativnega programa Manice J. Ambrožič. Naslednja poteza je bila pričakovana, generalni direktor se je prejšnji teden, sredi poletja torej, odločil, da bo zamenjal direktorico Televizije Slovenija Natalijo Gorščak. Ni še jasno, ali bo to storil kar sam ali bo iskal soglasje v programskem svetu.
-
6. 8. 2021 | Politika
»Slovenska javnost spet doživlja primere oživljanja dviga desne roke z nacističnim pozdravom«
V Društvu TIGR Primorske so ostro obsodili objavo predsednika Društva za promocijo tradicionalnih vrednot Urbana Purgarja, ki je na Twitterju poveličeval Hitlerja. V sporočilu za javnost so kritični do odziva vlade, predvsem pa morajo po njihovi oceni svoje delo opraviti pristojni državni organi, od policije do državnega tožilstva.
-
6. 8. 2021 | Politika
Janša: »Dvakrat sem bil politični zapornik«
"Dvakrat sem bil politični zapornik in to ne le v nedemokratičnem režimu, temveč tudi leta 2014, v času demokracije, ko me je slovensko pravosodje tik pred parlamentarnimi volitvami na podlagi montiranega političnega procesa poslalo v zapor na podlagi obtožb, da sem neznanega dne, na neznan način, na neznanem kraju vplival na neznane osebe in prejel neznano obljubo denarne nagrade. Ustavno sodišče je ta montiran političen proces kasneje soglasno razveljavilo."
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
»V tem trenutku ne vidim načina, kako bi se lahko izognili novim zaprtjem šol«
Ana Nuša Kern, ravnateljica Osnovne šole Preserje pri Radomljah, je ena najprodornejših in najinovativnejših pedagoginj v Sloveniji, njena šola pa je prva v Evropi začela delovati po načelih teoretika izbire Williama Glasserja, ki v ospredje postavlja odgovornost posameznika za svoja dejanja. Z zavestjo o tej odgovornosti za zaposlene in učence ravnateljica Kernova v pogovoru razkriva veliko stisko, s katero zaradi neodzivnosti ministrstva za šolstvo na grožnjo četrtega vala epidemije koronavirusne bolezni pričakuje hitro bližajoče se šolsko leto.
-
6. 8. 2021 | Politika
Janez Janša je na taboru SDS v Lepeni odlikoval svojega najljubšega mladca Klemna Travna, ki je malo pred tem zaslovel s pozivom Luki Dončiću, naj se distancira od očeta tako, da si priimek Dončić spremeni v Dončič.
-
8. 8. 2021 | Kultura
V rubriki Nedeljska poezija vsak teden objavljamo pesem po našem izboru iz pesniške zbirke slovenske avtorice ali avtorja, izdane v zadnjih letih. Tokrat pesem Tomaža Šalamuna iz zbirke Šepetanje.
-
7. 8. 2021 | Družba
Tradicionalni petkovi protivladni protesti na Trgu republike v Ljubljani so se odvili tudi včeraj.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Dva leva
Menda je v nekaterih vladnih službah in ministrstvih vzdušje podobno, kot je bilo marca, aprila 1945 v Berlinu, ko je po prestolnici Tisočletnega rajha že bilo slišati daljno donenje ruskih topov. Pač panično čiščenje, iskanje rezervnih položajev, iskanje novih (starih) služb. No, videli bomo, kako dolgo bo obramba poraženega koncepta janšizma zdržala, a posledice bodo bolj kot največja stranka občutili kolaboranti. Najzvestejši najbolj. Tako kot so bili v nekem drugem zgodovinskem obdobju in kontekstu žrtve bolj tisti, ki so sodelovali, kot tisti, ki so prve silili v sodelovanje. A kakorkoli, v preseku projekcij volilnih izidov je jasno, da bo eden večjih osmoljencev NSi. Ki se je zaradi Bajukovega slepega sledenja enkrat že opekla. In Ljudmila Novak jo je z muko spravila nazaj v parlament. Ne zato, ker bi se še bolj povezala z Janšo, ampak ker se je od njega distancirala. In Tonin, ki si je navlekel preveliko Ljudmilino krilo, se sedaj kreativno trudi, da stranko utrdi na robu preživetja ali pod njim. Ni dojel, da pod Janševo krošnjo ne raste ne trava ne krščanska demokracija.
-
7. 8. 2021 | Politika
»Vsakršna odločitev, ki ni po meri SDS, se zabeleži in ob prvi priložnosti tudi kaznuje«
"Metode discipliniranja po esdeesovsko so prozorne, njihovo sporočilo pa jasno. Vsakršna odločitev, ki ni po meri SDS, se zabeleži in ob prvi priložnosti tudi kaznuje. In vsakdo prej ali slej pride na vrsto. Zadnja postaja te zablodele avanture pa je razgradnja institucij, nujnih za delovanje demokratičnih družb in vladavino prava."
-
6. 8. 2021 | Svet
CNN odpustil tri necepljene zaposlene
Ameriška televizijska mreža CNN je odpustila tri zaposlene, ker so na delovno mesto prišli, kljub temu, da se niso cepili proti covidu-19, poročajo ameriški in britanski mediji.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Svet
Nekateri športniki na olimpijskih igrah dosegajo uspehe, drugi imajo pri tem malo manj sreče. Na primer alžirski kolesar Azzedine Lagab, ki je na sobotni tekmi v kronometru pristal na repu, na 36. mestu, a še veliko bolj kot poraz ga je zabolelo, ko je po vrnitvi domov izvedel, da je bil tarča rasističnih pripomb. Kamere so posnele besede »podpore«, s katerimi je poskušal nemški trener Patrick Moster bodriti svojega varovanca Nikiasa Arndta, ki je tekmo končal na 19. mestu. Glasile so se: »Ujemi gonjače kamel!« Glede na to, da so bili pred Arndtom v tistem trenutku poleg Lagaba še Amanuel Ghebreigzabhier, ki je zastopal barve Eritreje, Iranec Saeid Safarzadeh in Ahmad Badreddin Wais, sirski begunec, ki je zastopal olimpijsko ekipo beguncev, ni težko uganiti, komu so bile besede namenjene.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Komentar
Zakaj pogled na fotografiji veleposlanikov v nošah povzroči začudenje in nasmeh?
Glede na številne težave naše države se zdi posamični diplomatski zdrs morda drugotnega pomena. Ne pa, če je odsev težav, ki nas vlečejo nazaj in oddaljujejo od sveta, s katerim smo obkroženi. Ob fotografijah dveh slovenskih veleposlanikov na novi misiji, odetih v avtentične narodne noše, človek pač najprej pomisli, da gre za uprizoritev kakšne ljudske igre. Gre za posnetek možakarja, ki naj bi bil – večini imen se kaže izogniti v prid osredotočenosti na vsebino tudi v nadaljevanju – odet v koroško nošo, s širokokrajnim klobukom na glavi, z dobro vidnimi belimi »štumfi« in okornimi čevlji na nogah, kakršne naj bi bili v naših krajih izdelovali v 19. stoletju. Podoben je posnetek njegove kolegice, le da menda v kranjski noši in na diplomatskem parketu druge države. V obeh primerih sta to slovenska veleposlanika ob slovesni izročitvi poverilnega pisma našega predsednika predsedniku države gostiteljice. Slovesni izročitvi torej, ampak zakaj pogled na obe fotografiji veleposlanikov v nošah povzroči začudenje in nasmeh?
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Roke, dvignjene v nacistični pozdrav, in nacistični simboli, ki so nekaterim tako blizu, da si jih dajo celo vtetovirati v kožo, za posamezne slovenske politike še niso dovolj, da bi bobu lahko rekli bob – da je neonacist morda res neonacist. Nemara pa bodo to storili zdaj, ko je predsednik Društva za promocijo tradicionalnih vrednot, ki mu je ministrstvo za kulturo podelilo poseben status, vodja tako imenovanih rumenih jopičev in odgovorni urednik domnevno ironično samooklicanega »fašističnega medija« Urban Purgar v že izbrisanem tvitu zapisal, da je bil Hitler heroj. Nato je v prav tako že izbrisanem tvitu dodal, da so bili nacisti junaki.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Ekonomija
Delitveno ekonomijo poznamo predvsem pri najemanju stanovanj, kot je Airbnb, in prevoznih storitev, kot je Uber, ki kuje dobičke s prekarizacijo dela. O tem »inovativnem poslovnem modelu« smo zadnja leta veliko brali, predvsem v povezavi z bogatenjem korporacij, ki dajejo prednost dobičku, ne pa varnosti in zaščiti, pa naj gre za stranke ali delavce oziroma prostore.
-
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Politika
Po vse prej kot uspešni uvedbi aplikacije za preverjanje izpolnjevanja pogojev PCT, ki naj bi ga izvajali organizatorji prireditev (aplikacijo je razvil Nacionalni inštitut za javno zdravje (NIJZ)), se je ponovno začelo iskanje krivca za še en vladni neuspeh. In našli so ga – kot že enkrat prej, kakopak, v informacijski pooblaščenki Mojci Prelesnik. Čeprav državni organ, ki ga zastopa, v inšpekcijskem postopku zoper aplikacijo še ni ničesar odredil, niti z aplikacijo nikoli ni bil uradno seznanjen.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Vpis v srednješolske izobraževalne programe je stresen že sam po sebi. Najprej izbira prave šole. Štetje točk, primerjanje ocen zadnjih treh razredov s sošolci, razbijanje glave: Je šola sploh primerna zame? Se bom zlahka vključil/a? Bom sprejet/a ali ne? Če se izkaže, da ne, je naslednji korak še bolj stresen: učenci, ki niso dosegli dovolj točk za izbrano šolo, se morajo odločiti za kar deset novih možnosti, med katerimi je kakšna zdaj gotovo manj dostopna, kot je bila na začetku, ker se je naval na šolo v drugem krogu povečal. In tako dalje. Toda za 201 slovenskega najstnika je bil ta proces letos še večja mora kot za njihove preostale vrstnike. V procesu vpisa so namreč izpadli – ni se jim uspelo vpisati na nobeno srednjo šolo, ostali so pred vrati. Kako se je to lahko zgodilo?
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Politika
Bi lahko novela zakona o tujcih rešila stisko tujih študentov?
Sprememba zakona o tujcih, ki omejuje bivanje tujcem v Sloveniji, zadeva tudi tuje študente iz tretjih držav. Prej je bilo za pridobitev dovoljenja za bivanje v Sloveniji med študijem dovolj potrdilo o zadostnih sredstvih staršev, zdaj morajo tuji študenti na začetku študijskega leta – če nameravajo zaprositi za enoletno bivanje v državi – na računu imeti 5000 evrov. Težava je preprosto rešljiva, notranje ministrstvo bi se lahko odločilo drugače interpretirati enega izmed členov zakona, zdaj pa jo bo z novim predlogom zakona poskušala reševati opozicija.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Na ljubljanskem letališču je bilo v prvem polletju letos manj kot devet odstotkov potniškega prometa iz prvega polletja leta 2019, kažejo zadnji podatki nemškega Fraporta. Letošnji promet je manjši tudi od lanskega: skozi ljubljansko letališče je šlo letos 70.011 potnikov, v istem času lani dobrih 197 tisoč, predlani, v prvem polletju predkoronskega leta 2019, pa skoraj 860 tisoč.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Kako poskrbeti, da bo digitalna družba resnično vključujoča
V tujini in pri nas uporaba spleta – in s tem družabnih omrežij – med starejšimi že več let narašča, povečevanje deleža starejših uporabnikov pa je bilo v preteklem letu še opaznejše kot doslej. Po podatkih državnega statističnega urada je leta 2020 družabna omrežja v Sloveniji uporabljala približno polovica posameznikov, starih od 55 do 64 let, in okoli četrtina tistih, starih od 65 do 74 let, kar je skoraj dvakrat toliko kot leto prej. Rednih uporabnikov spleta je še več: v starostni skupini od 55 do 64 let jih je skoraj 80 odstotkov, med starejšimi pa polovica. Mladi raziskovalec na oddelku za psihologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani Žan Lep meni, da so razlog za porast predvsem »številne prednosti, ki jih je splet prinašal v času splošne izolacije«. Opisano naraščanje števila uporabnikov spleta je po svoje seveda pozitivno, meni Lep, »čeprav ne gre brez pasti«.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Kultura
Poletni knjižni plonklistek 2021
Že tradicionalno smo za vas izbrali nekaj del, bralnih vrhuncev prve polovice letošnjega leta, ki se bodo prilegli na dopustu ali doma. Da bo izbira pestrejša, smo za poletne bralne sezname prosili še tri uveljavljena imena iz sveta medijev in kulture.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Kultura
Poletna bralna priporočila Mance G. Renko
Čeprav sem si še spomladi zastavila, da bom do konca poletja prebrala celoten cikel letnih časov Ali Smith (Autumn, Winter, Spring, Summer), sem ostala zataknjena v jeseni in namesto tega za začetek prebrala zadnji deli Rachel Cusk (Second Place) in Deborah Levy (Real Estate), ki sta izšli pozno spomladi. Obe moji najljubši avtorici se ukvarjata s temo doma; občutka domačnosti (kletka ali varen pristan?) in tudi samega postavljanja nepremičnine, zidov, in vloge ženske znotraj in zunaj teh zidov. Če ne marate brati v angleščini, lahko nekatere knjige obeh avtoric dobite tudi v slovenščini; posebej priporočam Ceno življenja Deborah Levy ali pa, če vam je blizu zahtevnejša, nekoliko lynchevska naracija, roman Mož, ki je videl vse. Poleg tega sem v enem dnevu začela in končala roman, prvenec, Assembly mlade britanske avtorice Natashe Brown ter manifest francoske avtorice Pauline Harmange Moi les hommes, je les déteste (Sovražim moške). Obe knjigi sta idealni za branje na dušek; kratki in učinkoviti. Prijateljica Staša mi je ravno podarila roman Fake Accounts Lauren Oyler, ki ga bom, če bo le pandemija dopuščala, vzela s seboj na morje. Dan pred mojim dopustom pa bo izšel tudi roman Sally Rooney Beautiful World, Where Are You, ki sem ga že pred meseci prednaročila na spletni strani človeka, ki se je ravno te dni izstrelil v vesolje v raketi v obliki penisa. Pri tem z nelagodjem pomislim, da sem mu v pandemičnih letih, ko ni bilo druge izbire, s svojimi knjižnimi nakupi nedvomno financirala delček te bizarne poti.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Kultura
Poletna bralna priporočila Klare Širovnik
Letos sem na morju v vodo stopila trikrat. Zasluge za to, da sem preostanek dopusta preležala v senci borovca in se domov vrnila domala enako bledolična, kot sem se tja odpravila, imata Wiesław Myśliwski in njegov Traktat o luščenju fižola. Nepredstavljivo je, da se lahko srčna in čutna zgodba – z obilico filozofskih primesi – naplete okoli tako preprostega (in skorajda banalnega) opravila, kot je luščenje fižola. Pripovedovalec (in hkrati osrednji protagonist) je ostarel moški, ki skrbi za počitniško naselje, obiskovalcu pa ob luščenju razkrije svojo življenjsko zgodbo; pri tem šaljivo in pronicljivo razmišlja o svobodi, predanosti, ljubezni, ženskah, glasbi in veri.
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Kultura
Poletni bralni seznam Andreja Blatnika
Etgar Keret: Še zadnja zgodba in konec in Poleti že! (prevod Julija Potrč Šavli)
-
6. 8. 2021 | Mladina 31 | Družba
Družbi Pristop se obeta nova kampanja. Konec julija je kmetijsko ministrstvo pod Jožetom Podgorškom ugotovilo, da je najustreznejša za nov polmilijonski trženjski posel (458.492 evrov brez DDV), povezan s promocijo lokalnih rib za hrano.