-
19. 2. 2019 | Politika
Katerim političnim strankam iz Slovenije najbolje kaže na evropskih volitvah?
V Evropskem parlamentu so danes objavili prvo projekcijo sedežev naslednjega parlamenta, ki temelji na preseku nacionalnih javnomnenjskih raziskav in predpostavki, da bo sedežev 705. Največ sedežev naj bi znova dobila desnosredinska EPP, v Sloveniji pa kaže projekcija največ podpore LMŠ in SDS, ki naj bi dobili vsaka po tri sedeže.
-
19. 2. 2019 | Politika
Stavba, v kateri se je oblikovala slovenska zgodovina, praznuje 60 let
Pred 60 leti je bila po zamisli arhitekta Vinka Glanza zgrajena slovenska parlamentarna stavba. Tedanjo palačo ljudske skupščine so slavnostno odprli 19. februarja 1959, nato pa je sledila prva seja skupščine. "V Glanzovi stavbi se je oblikovala slovenska zgodovina in tu se je zgodila slovenska država," so poudarili v Državnem zboru (DZ).
-
19. 2. 2019 | Kultura
Kultura bivanja ni le v urejenem stanovanju ali vili, temveč tudi v kvaliteti javnega prostora
V Cankarjevem domu v Ljubljani bo od 20. februarja do 24. marca na ogled že deveta pregledna razstava članov Društva arhitektov Ljubljana Arhitektura inventura 2016_2018. Na razstavi bo več kot 150 avtorjev predstavilo 129 arhitekturnih in 10 študentskih projektov - od urbanističnega načrtovanja - do arhitekturnih zasnov in prenov javnih zgradb, večstanovanjskih stavb, enodružinskih hiš in interjerjev, pa tudi projekte grafičnega in industrijskega oblikovanja ter pisanje o arhitekturi.
-
18. 2. 2019 | Politika
Alessandra Mussolini ne skriva, da občuduje svojega dedka
Alessandra Mussolini, vnukinja vojnega zločinca in italijanskega fašističnega voditelja Benita Mussolinija, ki je v Evropskem parlamentu protestirala ob govoru slovenskega poslanca Igorja Šoltesa , se od svojega dedka se ne distancira. Lani je zagrozila, da bo vsakogar, ki na družbenih omrežjih objavi »žaljivo« besedilo ali fotografijo o njem, prijavila organom pregona.
-
20. 2. 2019 | Kultura
Plácido Domingo se vrača v Slovenijo, tokrat z dirigentsko palico
Sloviti tenorist Plácido Domingo se bo v Sloveniji prvič predstavil v vlogi dirigenta. Domingo, dobitnik številnih častnih doktoratov in grammyjev, je v svoji dolgoletni karieri uprizoril kar 150 tenorskih vlog, kar doslej ni uspelo še nobenemu tenoristu. Najbolj znan je po tem, da je bil dolga leta član svetovno znane zasedbe Trije tenorji, v zadnjem času pa postaja vse bolj prepoznaven tudi kot dirigent. V Ljubljani bo pod njegovo taktirko zazvenelo Verdijevo epohalno delo Rekviem, ena od največjih umetnin glasbene literature.
-
18. 2. 2019 | Politika
Šarec in LMŠ se še naprej vzpenjata, Janša in SDS še naprej padata
Po februarski javnomnenjski raziskavi Ninamedie Vox populi sta stranka LMŠ in njen predsednik Marjan Šarec na lestvici strank in politikov še okrepila vodstvo. LMŠ bi volilo 31,3 odstotka vprašanih, drugouvrščeno SDS pa zgolj 11,6 odstotka. Delo Šarčeve vlade po februarski anketi kot uspešno ocenjuje visokih 69,9 odstotka vprašanih.
-
18. 2. 2019 | Družba
Slovenska desnica in italijanska okupacija
Objavljamo naslovnico časnika Slovenec (6. maj, 1941) ob italijanski zasedbi Ljubljanske pokrajine. Tako kot nekoč so tudi danes med slovenskimi politiki takšni, ki se v imenu preganjanja nekakšnega komunizma, pravzaprav pa svojih političnih nasprotnikov, priklanjajo italijanskemu nacionalizmu in revizionizmu. Ti so nasledniki politike, ki je med vojno izrekla vdanost Benitu Mussoliniju, so nasledniki politike, ki je sprejela okupacijo kot nekaj dobrega.
-
18. 2. 2019 | Politika
Šarec: Tajani se je opravičil s figo v žepu
Predsednik Evropskega parlamenta Antonio Tajani se je za sporne izjave v Bazovici opravičil s figo v žepu, je včeraj za TV Slovenija izjavil slovenski premier Marjan Šarec. Po Šarčevem mnenju bi bilo prav, da bi Tajani odstopil, a dvomi, da bo to storil. Je pa pomembno glasovanje na evropskih volitvah, je dodal v oddaji Politično s Tanjo Gobec. "To opravičilo je bilo nekako na pol, bolj s figo v žepu, tako sem ga sam dojel," je ocenil premier drugo Tajanijevo opravičilo.
-
18. 2. 2019 | Kultura
V Kinodvoru bo 20. februarja ob 20.30 premiera filma Šepet nežne ulice, ki je nominiran za tri oskarje (za stransko žensko vlogo, prirejeni scenarij in izvirno glasbo). Film je nastal po istoimenskem romanu Jamesa Baldwina iz leta 1974, s katerim je režiser Barry Jenkins (Mesečina) ustvaril še en presunljiv portret temnopolte Amerike, ki je tokrat umeščen v newyorški Harlem sedemdesetih let. V filmu spremljamo zgodbo Tish in Fonny, mladega in zaljubljenega temnopoltega para, ki pričakuje prvega otroka. Ko Fonnyja nenadoma obtožijo posilstva, se znajde za zapahi.
-
Antoniu Tajaniju smo lahko za njegov nastop v Bazovici hvaležni. Večina je namreč spregledala, da so v zadnjih štirih letih evropske stranke, razen redkih, skoraj vse po vrsti začele uporabljati nacionalistično retoriko. Seveda, začelo se je z begunsko krizo ter vse večjim uspehom populistov, ki so gradili na protibegunski retoriki. Sledila sta uspeh Donalda Trumpa z Najprej, Amerika in britanski brezglavi nacionalizem – v Britaniji je tako hudo, da si laburisti še danes, pa čeprav je že zadnjemu vodovodarju iz Glasgowa jasno, da prihaja velik račun za iracionalnost, ne drznejo biti proti brexitu ali vsaj za nov referendum; nikar ne pozabimo tega. Tako je to, ko prevlada nacionalizem.
-
15. 2. 2019 | Politika
Radio Mladina: Kdo v Sloveniji še vedno ne priznava zločinov fašistov
Jure Trampuš pojasnjuje, kako so fojbe postale opravičilo za napade na slovensko manjšino in Slovence. Prisluhnite pogovoru, več pa v naslovni temi (Razrast fašizma) v novi številki Mladine >> #Mladina7
https://w.soundcloud.com/player/?url=https%3A//api.soundcloud.com/tracks/575781072&color=%23ff000f&auto_play=false&hide_related=false&show_comments=true&show_user=true&show_reposts=false
-
-
Kako so fojbe postale opravičilo za napade na slovensko manjšino in Slovence
V vasi Bazovica, nedaleč od italijansko-slovenske meje, stojita spomenika. Eden je slovenski, postavljen je v spomin bazoviškim žrtvam. Tam so bili septembra 1930 ustreljeni štirje antifašisti, člani TIGR-a, medvojne tajne domoljubne organizacije, obsojeni na prvem tržaškem procesu. Gre za skromen kamniti steber z imeni ubitih.
-
Po prvi svetovni vojni je tretjina slovenskega etničnega ozemlja pripadala sosednji državi, v Italiji je takrat živelo okoli 320.000 Slovencev. Bolj ko se je italijanska država fašizirala, bolj se je čutil italijanski pritisk po raznarodovanju. S prihodom Benita Mussolinija na oblast se je poitalijančevanje Primorske pospešilo, slovenski priimki in imena krajev so se spreminjali v italijanske, spremenili so okoli 50.000 priimkov in 1500 krajevnih imen. Prepovedali so slovenska (in hrvaška) kulturna društva, časopise, politične stranke.
-
Tomaž Lanišek: Molitev v času delovnika je moteča ravno toliko, kot so moteče »čik pavze«
S Tomažem Laniškom, direktorjem škofjeloškega podjetja v nemški lasti Knauf Insulation, smo se sestali v najnovejši pridobitvi podjetja, izobraževalno-demonstracijskem centru Knauf Insulation Experience Center. V tem dvonadstropnem objektu izvajalcem in kupcem predstavljajo najnovejše koncepte trajnostne gradnje, vključno seveda z izolacijskimi rešitvami, ki so jih v tem škofjeloškem podjetju razvili sami. Direktor Lanišek nam ponosno predstavi različne izolacijske materiale, ki temeljijo na kameni volni, popelje pa nas tudi na streho Centra, kamor so umestili izdelek, po katerem slovi njihovo podjetje v svetu; tistega, ki omogoča »ozelenjevanje puščav«. V sklopu projekta zelenih rešitev Urbanscape so namreč v njihovem razvojnem centru razvili izolativni material, ki zadržuje vodo in jo rastlinam prepušča po njihovih potrebah.
-
Gert-Jana Oskama, danes 35-letnega Nizozemca, je pred osmimi leti na Kitajskem med kolesarjenjem zbil avto. Od takrat je bil zaradi poškodbe hrbtenjače priklenjen na invalidski voziček. »Zdravniki so mi povedali, da nikoli več ne bom mogel hoditi.« Običajna rehabilitacija mu ni pomagala. Po 50 terapijah so zdravniki sklenili, da upanja na izboljšanje ni.
-
15. 2. 2019 | Družba
Kakšne rešitve vodijo do kakovostne šole?
Zveza društev pedagoških delavcev Slovenije je na današnji tiskovni konferenci predstavila izjavo za javnost ob aktualnih polemikah o stanju na področju vzgoje in izobraževanja v Sloveniji. V izjavi med drugim opozarjajo, da je šolski prostor v Sloveniji že več let poligon za uveljavljanje parcialnih sistemskih sprememb in posegov, ki ne temeljijo na evalvacijah ter drugih strokovnih analizah in ne dajejo prostora argumentirani razpravi. "Resen in celovit spoprijem s šolskimi sistemskimi rešitvami je zato danes izjemno pomemben, saj z njimi nihče več ne more biti zadovoljen: ne starši, ne učitelji in ne šolski strokovnjaki. Čeprav smo priča napovedim, da bo šolska politika poskrbela za novo belo knjigo, je glede na izkušnje s prejšnjo upravičena bojazen, da bo tudi tokrat nastal papirnati tiger, ki bo trenutni šolski politiki omogočil, da brez posebnih pretresov in iskanja rešitev preživi do naslednjih volitev," so izpostavili.
-
Roman Leljak je od leta 2015 v osebnem stečaju, z obrestmi vred so terjatve njegovih upnikov dosegle že skoraj osem milijonov evrov, kljub temu je njegova življenjska raven višja kot raven marsikoga, ki nima blokiranega tekočega računa. Preverili smo njegove finančne tokove in odkrili ključni vir prihodkov.
-
»Dom ni le hiša in streha nad glavo, je tudi toplina, ljubezen, sprejetje in varen pristan« To je slogan projekta Ptičja hišica za strpno Ljubljano, katerega avtorji so študentje socialne pedagogike Jan Gamberger, Tina Matjaž, Katja Begelj in Miha Stele, ptičje hišice pa so izdelali otroci iz Azilnega doma Ljubljana v sodelovanju z vrstniki iz Ljubljane. Gre za navdihujočo akcijo, ki jo bodo predstavili v obliki razstave ptičjih hišic na različnih lokacijah v prestolnici. Postavljati so jih začeli ta teden in do odprtja razstave, ki je načrtovano enkrat marca, naj bi stale ob šolah, katerih učenci so osnovnošolci, ki so jih pomagali izdelovati (OŠ Livada in OŠ Jožeta Moškriča), ob Poti spominov in tovarištva, v parku Tivoli, na Kongresnem trgu, pri kavarni Slovenskega etnografskega muzeja in pri Muzeju sodobne umetnosti Metelkova.
-
Za otroke (ločenih staršev) gre
Da so koristi otrok ločenih staršev najpomembnejše, poudarjajo vsi in vselej, tudi politika, ne glede na prepričanje. Politika tudi iz leta v leto sprejema nove in nove zakonske ukrepe, ki naj bi v tem pogledu kar najbolj zaščitili otroka, tako pred nasiljem v družini kot tudi pred neplačevanjem preživnine, ki je sicer tudi po zakonu ena izmed oblik nasilja nad otrokom. Pred leti je bil glede tega spremenjen celo kazenski zakonik, ki je zaostril kaznivo dejanje neplačevanja preživnine in zanj predvidel zapor. A realnost mater (in včasih tudi očetov), ki se znajdejo v tem položaju, se pogosto ne ujema z velikimi besedami o državni skrbi za otrokove koristi.
-
15. 2. 2019 | Politika
Ljubezen slovenske desnice do italijanskega fašizma
Ljubezen slovenske desne politične opcije do italijanskega fašizma je dolgotrajna, skorajda večna, neomajna in nerazdružljiva. Tako leta 1941 kot leta 2019. Stara ljubezen ne zarjavi. Na fotografiji spodaj je delegacija slovenskih politikov iz predvojnih desnih političnih strank na sprejemu pri Mussoliniju v Rimu 8. junija 1941, kjer so se mu poklonili kot novemu vladarju slovenskega naroda.
-
15. 2. 2019 | Kultura
Ne veste kam v petek in soboto zvečer? V Božidarju bo nastopil Adam X, pionir ameriške techno scene, v Channel Zeru bosta združili moči ekipi Bojler in SNIF, pridružil pa se jima bo španski producent in DJ Merca Bae, v K4 prihaja avstralska DJ-ka Roza Terenzi, v Klub Monokel pa se vračata Marie Cherie, DJ-ka, queer aktivistka in soustvarjalka festivala Line In ter mlada selektorica Em iz Banja Luke.
-
14. 2. 2019 | Politika
Vlada je danes razrešila generalnega direktorja uprave za izvrševanje kazenskih sankcij Jožeta Podržaja, je v izjavi novinarjem v državnem zboru potrdila ministrica za pravosodje Andreja Katič. Podržaja bo kot vršilec dolžnosti nadomestil direktor zavoda za prestajanje kazni zapora Dob Bojan Majcen.
-
14. 2. 2019 | Politika
Tajani je Berlusconijev človek
Izjave predsednika Evropskega parlamenta Antonia Tajanija v Bazovici niso presenečenje. Čeprav je večino politične kariere v Bruslju, ga v glavnem zanima notranja politika Italije. Ves čas je lojalen nekdanjemu predsedniku vlade Silviu Berlusconiju in politični stranki Naprej Italija.
-
14. 2. 2019 | Politika
To je naslovnica jutrišnje Mladine
Več si preberite jutri v naslovni temi nove Mladine >> RAZRAST FAŠIZMA >> #Mladina7
-
14. 2. 2019 | Kultura
Deset kulturnih dogodkov od četrtka do nedelje
Tokrat priporočamo koncert ameriško-britanske post-punk-gospel četverice Algiers, premiero mednarodne koprodukcije Idiomatic, eksperimentalne večjezične predstave, v kateri pet igralcev iz petih držav rešuje komunikacijske in jezikovne zagate v svetu, v katerem angleščina ne obstaja, nastop ameriških raperjev Homeboya Sandmana in Edana ter noč erotičnega filma Kinosloga. Retrosex, s katero se poklanjajo zgodovini legendarnega Kina Sloga.
-
13. 2. 2019 | Politika
Mussolinijeva vnukinja protestirala ob govoru Igorja Šoltesa
Evropska poslanka Alessandra Mussolini, vnukinja vojnega zločinca in italijanskega fašističnega voditelja Benita Mussolinija, je v Evropskem parlamentu s kretnjami, ki spominjajo na tiste iz govorov njenega dedka, jasno nakazala, da ne more poslušati govora evroposlanca iz vrst Zelenih Igorja Šoltesa, sicer vnuka partizana, ki je predsednika Evropskega parlamenta Antonia Tajanija pozval k odstopu.
-
13. 2. 2019 | Svet
Zakaj si novinar televizije Fox News ne umiva rok
Izjava voditelja na ameriški konservativni televiziji Fox News Peta Hegsetha, da si že deset let ni umil rok, ni izzvala ogorčenih razprav le na družabnih omrežjih, temveč se z njo ukvarjajo tudi mediji, ki se kategorizirajo kot resni. Britanski Guardian je v naslovu prvega članka izpostavil trditev, da si Hegseth že deset let ni umil rok, v drugem članku pa je izpostavil njegovo trditev, da klice ne obstajajo. Guardian bralce obvešča, da je oddaja, ki jo Hegseth vodi in v kateri je navedel sporno trditev, najljubša oddaja predsednika ZDA Donalda Trumpa, obenem pa tudi oddaja, v kateri objavljajo različne teorije zarote, ki koristijo Beli hiši, in da bi Hegseth s svojo izjavo, da si ne umiva rok, lahko razburil Trumpa, ki naj bi imel pred klicami fobijo.
-
13. 2. 2019 | Družba
Imajo v Ljubljani turisti prednost pred študenti?
Po četrt stoletja dolgi denacionalizaciji je Mestna občina Ljubljana (MOL) od Nadškofije Ljubljana ponovno pridobila stavbo nekdanjega Baragovega semenišča. Napovedana obnova Baragovega semenišča oziroma Pionirskega doma in Slovenskega mladinskega gledališča je odprla vprašanje nadaljnjega delovanja Študentskega doma Akademski kolegij, ki tam obratuje že 67 let. V stranki Levici so v sporočilu za javnost napisali. da so zaskrbljeni zaradi informacij o prihodnosti študentskega doma, v katerem biva okoli dvesto študentk in študentov. V letošnjem letu, natančneje do junija, se namreč od študentk in študentov zahteva, da se zaradi prenove iz doma izselijo.
-
13. 2. 2019 | Kultura
Strastna romanca, ki pri strupeni okolici naleti na številne predsodke
Na Fassbinderplacu: Železniški muzej Ljubljana bodo 16. in 17. februarja premierno uprizorili predstavo Ali: Strah ti pojé dušo v režiji Sebastijana Horvata. Gre za priredbo celovečernega filma Rainerja Wernerja Fassbinderja z naslovom Vsi drugi se imenujejo Ali iz leta 1974, s katerim se režiser pokloni svojemu velikemu vzorniku Douglasu Sirku, saj gre za skoraj dobesedno priredbo Sirkove klasike Vse, kar dovoli nebo.