-
14. 6. 2013 | Mladina 24 | Politika
Politika od pravosodja ves čas deklarativno zahteva pospešen boj proti gospodarskemu kriminalu. A bolj ko padajo glave nekdanjih velikih gospodarstvenikov in najvišjih politikov, bolj politika pritiska na tožilstvo oziroma njegovega šefa Zvonka Fišerja. On pa verjame, da bodo tožilci z dobrim delom nadaljevali in da se bo kdo od pristojnih nosilcev politične moči vendarle oglasil, kadar bo pravosodje napadeno, ker nekomu pač ne bi bila všeč razsodba.
-
7. 6. 2013 | Mladina 23 | Politika
Podpiram, da se je treba o tem pogovoriti. Nestrokovni predlogi, ki so se uveljavili, ko imamo resnično preveč občin, so bili posilstvo politike nad stroko. V občinah so videli plen. Ne podpiram pa pristopa na horuk. Stvari so preveč zapletene. Na Danskem, kjer so se odločili zmanjšati število občin, so pred tem pripravili več kot petsto posvetov in s tiskovinami osveščali državljane. Pri nas pa nimamo niti strategije razvoja lokalne samouprave niti ni bila opravljena kritična analiza, kaj bi z ukrepom dosegli. Uveljavitev zakonskih vsaj 5000 prebivalcev na občino ne bi smelo biti edino merilo za njen obstoj. Treba je gledati tudi druge vidike, kot so geografski, funkcionalni, gospodarski, zgodovinski ...
-
7. 6. 2013 | Mladina 23 | Politika
Spomenka Hribar je bila pred 25 leti ena od članic kolegija Odbora za varstvo človekovih pravic. Zavzemala se je za »naše štiri fante« in s tem, simbolno in neposredno, tudi za demokratizacijo Slovenije. Četrt stoletja kasneje ima na ta čas lepe spomine, zraven pa je tudi nekaj pelina. Eden od teh štirih fantov se je spremenil v politika, ki ga vodi »volja do moči«. Z Janšo se je razšla že pred dvema desetletjema, a vest ji ne da miru in vedno znova in znova opozarja, kako razdiralna je njegova politika.
-
7. 6. 2013 | Mladina 23 | Kultura
Paolo Giordano: »Izstop iz sveta znanosti je bil oster.«
Torinčan Paolo Giordano (1982), po poklicu doktor fizike, je pri šestindvajsetih letih pustil akademsko kariero fizika in se posvetil pisanju literature. Že za prvenec Samotnost praštevil je leta 2008 dobil strego, najuglednejšo italijansko literarno nagrado. Njegov roman govori o ljudeh, ki v življenju ne najdejo sreče, in v Italiji so ga prodali v več kot milijon izvodih, preveden pa je v več kakor štirideset jezikov. Giordano je minuli teden v Sloveniji predstavil svoj drugi roman, Človeško telo, ki govori o italijanskih vojakih v Afganistanu. V njem ne tematizira samo vojne, ampak je zanj roman tudi metafora za njegov vstop v odraslost, nekakšno soočenje z odgovornostjo in obveznostmi, ki jih ima, ker je priznan pisatelj. Obe deli, zanju je značilen tudi izvrsten slog, je prevedla Anita Jadrič, izdala pa Založba Mladinska knjiga.
-
31. 5. 2013 | Mladina 22 | Politika
Prišli smo do 30 zelo konkretnih ukrepov, od tega, da se prekličejo bančne licence finančnim institucijam in svetovalcem, ki pomagajo utajiti davke, do poročanja za multinacionalke v vseh državah članicah, kjer poslujejo, razkritja bančnih tajnosti in transparentnosti poslovanja. To so zelo konkretni predlogi, ki pa potrebujejo veliko politično podporo držav članic, in dokler nimam teh na svoji strani, težko pričakujem konkretne zakonodajne predloge, ki jih pripravi Evropska komisija. Ampak vseeno so se v Svetu EU zavezali k transparentnosti izmenjave podatkov in prekinitvi bančnih tajnosti.
-
31. 5. 2013 | Mladina 22 | Ekonomija
Dušan Mramor: »Nehajmo sanjati. Slovenija ni v položaju, ko ji ne bi bilo treba varčevati.«
Dr. Dušan Mramor po šestih letih zapušča mesto dekana Ekonomske fakultete v Ljubljani, ostaja pa predavatelj in raziskovalec v tej ustanovi. Po novem je tudi član sveta vlade za razvoj, ki predsednici vlade Alenki Bratušek svetuje, kako zagnati gospodarstvo, vendar se v tej vlogi ne namerava oglašati javno. Podpira vladne ukrepe za stabilizacijo javnih financ, od znižanja plač v javnem sektorju, dviga davkov, prodaje državnih podjetij do zapisa fiskalnega pravila v ustavo – pravi namreč, da smo se sami spravili v položaj, ko je vse to neizbežno. Ne pristaja na logiko, da bi morali najprej zagnati gospodarsko rast in šele potem uravnotežiti javne finance.
-
31. 5. 2013 | Mladina 22 | Družba
Vladimir Pištalo: »Tesla je vse življenje živel s čudežnimi prebliski svetlobe«
Biografska dejstva o življenju in delu Nikole Tesle, očeta sodobne elektrike, so znana. V Smiljanu pri Gospiću v Liki leta 1856 rojeni srbsko-ameriški elektroinženir, fizik, kemik in matematik se je šolal v Gradcu, nato je deloval v Budimpešti in Parizu, kasneje pa v ZDA, kjer je umrl leta 1943. Tesla je avtor več kot sedemsto izumov s področja elektrike in magnetizma. Poleg izuma izmeničnega električnega toka je med drugim teoretični izumitelj radia, pionir robotike, neona in rentgenskih žarkov. Veliko njegovih idej, ki si jih je zapisoval s posebno kodo, poznal jo je samo on, je tako naprednih, da bodo luč sveta morda ugledale šele v prihodnjih desetletjih. To velja tudi za njegov življenjski projekt – prenos energije skozi zemljo.
Tako kot so bili za tiste čase nenavadni in revolucionarni njegovi izumi in zamisli, je bilo nenavadno tudi njegovo življenje, okrog katerega so se spletli številni miti in legende. Živel je v (platonskem) svetu čistih idej in živel je življenje, ki mu je bilo usojeno. A bil je srečen. Tako ga prikaže v romanu Tesla, portret med maskami, Vladimir Pištalo, srbski pisatelj in profesor zgodovine na ameriški univerzi v Worcestru v Massachusettsu. Roman o Tesli je prejel nagrado srbskega časnika NIN in je bil leta 2008 najbolj bran roman v Srbiji. Delo je poskus predstavitve tega, kar se je dogajalo v Teslovi notranjosti, in literarna osvetlitev njegovega življenja in dela, torej predstavitev obojega »osvetljenega od znotraj«. -
24. 5. 2013 | Mladina 21 | Politika
Dr. Danica Rotar - Pavlič: "Zdravniki so izrazili predvsem željo po boljših delovnih razmerah."
Izračun je nastal na podlagi baze podatkov Inštituta za varovanje zdravja in na podlagi statistik Eurostata o povprečju v drugih državah. Pri nas deluje v okviru družinske medicine 1195 oseb, sem pa poleg specialistov družinske medicine spadajo še upokojeni zdravniki. Najstarejši udeleženi so po naših statistikah stari 75 let. Deloma izračun temelji še na podatkih o opravljenih urah. Imamo 46 zdravnikov na 100.000 prebivalcev, povprečje v Evropi pa je 90 na 100.000 prebivalcev.
-
24. 5. 2013 | Mladina 21 | Družba
Dr. Samo Tomšič (1979) je zadnja leta študiral Freuda, Badiouja, Lacana ali Foucaulta na maastrichtski akademiji Jan van Eyck. Potem se je preselil v Berlin, kjer je na začasnem delu na Univerzi Humboldt. Tam raziskuje predvsem povezavo med Lacanom in Marxom. Če je danes Slovenija v svetu poznana po Slavoju Žižku in njegovi interpretaciji Lacanove psihoanalize, potem je Samo Tomšič nova serija tega našega izvoznega artikla. Je »Tina Maze« slovenske poststrukturalistične filozofije.
-
24. 5. 2013 | Mladina 21 | Družba
Filip Dobranić: »Smo ojačevalec glasu za spremembe.«
Filip Dobranić, štiriindvajsetletni študent sociologije kulture in filozofije na ljubljanski FF, dvakratni srednješolski svetovni prvak v debatiranju, pa tudi heker in glasbenik, je lani, ko so bile ljudske vstaje na vrhuncu, s prijatelji ustanovil spletno platformo Danes je nov dan. Z njo so želeli, kot pravi Dobranić, »ojačati« uporniške glasove prebivalcev in jih povabiti k razpravi na temelju šestih pravic, na podlagi katerih bi se po njihovem mnenju morala razvijati slovenska družba: pravice do dobrega življenja in solidarne družbe, pravice do skupnega, pravice do dobre politične oblasti, pravice (do) narave, pravice do človeku prijazne ekonomije in pravice do vključenosti.
-
24. 5. 2013 | Mladina 21 | Kultura
Srečna mladina: »Najhuje je, ko v živo zaserješ«
Srečna mladina je zvok slovenske tranzicije. Skupina je leta 1993 začela kot šolski punkerski bend, ki si je ime nadel po komadu Nietov. Sledili so nešteti žanrski pretresi in menjave članov. Čeprav ji kritiki niso bili vedno naklonjeni in čeprav nikoli ni stavila na marketinško mašinerijo, si je z leti pridobila široko poslušalstvo. A nikdar se ni uklonila pravilom slovenskega popa, četudi se eden njenih najbolj znanih posnetkov imenuje Pop muzik.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Kultura
Steve Albini: »Slediti navdihu kot prašič tartufom.«
Težko bi našli producenta, ki je podobo rockovske glasbe zadnjih tridesetih let zaznamoval bolj kot Steve Albini, pa čeprav sam vztraja, da je njegovo delo v lastnem studiu Electrical Audio povsem tehnične narave. Vztraja tudi, da je tam le zato, da zabeleži zvok bendov, in ne zato, da bi jim nespoštljivo solil pamet. Z njim so plošče snemali taki velikani, kot so Nirvana, The Stooges, PJ Harvey, Pixies in Godspeed You! Black Emperor, sam pa se je že v osemdesetih proslavil s svojo kultno postpunkovsko zasedbo Big Black. Je glasen kritik založniških velikank in ustroja glasbene industrije, besede pa udejanja tudi z odpovedovanjem standardnim producentskim provizijam. Tej strogi etiki zadnjih dvajset let sledi s kultno minimalistično-rock zasedbo Shellac, v kateri mu družbo delata še basist Bob Weston in bobnar Todd Trainer. Čeprav se izogibajo spletkam glasbene industrije, jih redno srečujemo na največjih neodvisnih festivalih, zdaj pa se po petih letih spet vračajo v Ljubljano.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Družba
Darko Vernik: "Večja domača pridelava semen bi bila vsekakor dobrodošla."
Odstotki se razlikujejo glede na vrsto. Pri žitih je samooskrba precej večja, nekaj srednjega pri krompirju in vrtninah, najmanj pri koruzi, saj je tej najtežje konkurirati na trgu. Postopek semenarjenja je ponekod bolj enostaven, drugje manj, in od tega je odvisna proizvodnja. Je pa Slovenija mali igralec na trgu semen. Ko smo leta 2005 vstopili v Evropsko unijo, smo postali del evropskega trga in se je uvoz semen in izdelkov povečal. Tudi pridelovalci sami težijo k določeni ekonomiki, v Sloveniji pa nimamo raziskovalnih institucij, ki bi razvijale tako kakovostne sorte, da bi bile primerno konkurenčne ostalim. Inštituti si zato prizadevajo predvsem za ohranjanje obstoječih vrst.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Politika
Mag. Ana Vodičar: Za družinski zakonik brez kompromisov
Ana Vodičar je bila med mandatom Janševe vlade kazensko odstavljena s položaja vodje direktorata za družino. Zaradi družinskega zakonika. Ne samo ona. Pravi, da je direktorat zaradi tega doživel popoln kadrovski cunami. Zdaj je nazaj in meni, da kompromisni predlog zakonika ni več sprejemljiv, popolna izenačitev pravic istospolnih in heteroseksualnih parov pa je edina možnost. Medtem ko smo se prerekali o teh vprašanjih, so nas glede tega prehitele številne države.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Svet
Michael Häupl: »Sloveniji se maščuje zgodovina.«
Dunajski župan Michael Häupl velja za drugega človeka vladajoče Socialdemokratske stranke Avstrije (SPÖ), danes je eden vplivnejših avstrijskih politikov, hkrati pa tudi eden najpomembnejših županov Evrope. Že več kot 20 let vodi mesto Dunaj in k njemu po nasvete hodijo mnogi župani. Med našim obiskom je bila pri njem delegacija iz Berlina, pred tem iz Hamburga. Dunaj se lahko vedno znova pohvali, da je na lestvicah kakovosti življenja pri vrhu med mesti v Evropi in po svetu. V času krize pa je z za Slovenijo neortodoksnimi ukrepi tudi obvaroval mesto in Avstrijo pred krizo. Na Dunaju in v Avstriji je brezposelnost najnižja v Evropi. V intervjuju pojasnjuje tudi, zakaj Slovenija ni šla po tej poti.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Družba
Michael A. Lebowitz: »Socializem ne more biti darilo ljudstvu«
Michael A. Lebowitz, zaslužni profesor ekonomije na Univerzi Simona Fraserja v Kanadi, proučuje socializem v vseh njegovih pojavnih oblikah. V svojih knjigah ostro in dosledno kritizira kapitalistično ureditev, a hkrati opozarja tudi na temeljne napake nekdanjih »socializmov, ki so dejansko obstajali« v Sovjetski zvezi, vzhodnoevropskih državah in Jugoslaviji. Meni, da prihodnost mora biti socialistična, vendar naj bi upoštevala Marxovo načelo, da mora socializem omogočiti razvoj vseh človekovih potencialov, česar realni socializem ni omogočal. Lebowitz je sredi prejšnjega desetletja postal svetovalec venezuelskega predsednika Huga Chaveza in sodi med najpomembnejše teoretike bolivarske revolucije.
-
17. 5. 2013 | Mladina 20 | Kultura
Dan Deacon: »Proti korporativnemu kapitalizmu!«
Dan Deacon, nekoč študent elektroakustične in računalniške kompozicije v New Yorku, je v zadnjih nekaj letih eden izmed glavnih akterjev baltimorske DIY, torej »naredi sam« scene. Izjemno produktiven in zvedav glasbenik, ki je prve štiri albume izdal v lastni režiji, zadnjo ploščo pa pri založbi Domino Records, se s svojim elektronskim »naredi sam« noise-popom, energičnimi nastopi in družbeno aktivistično držo predstavlja kot državljan nove, pravičnejše Amerike.
-
10. 5. 2013 | Mladina 19 | Politika
Pred meseci je veliko prahu dvignila evropska direktiva o podeljevanju koncesij, v kateri mnogi vidijo nevarnost privatizacije vodnih virov. O tem smo razpravljali tudi na Regionalni razvojni agenciji Gorenjske, ki koordinira župane te regije, in tu je nastal predlog za sprožitev ustavne revizije, ki sem ga sprožil kot zastopnik občin v državnem svetu.
-
10. 5. 2013 | Mladina 19 | Kultura
Blitz the Ambassador: »Moraš ven z območja udobja«
Blitz the Ambassador je v množici uspešnih zahodnoafriških raperjev posebnež: govori pet jezikov in ima doktorat iz afriških študij. Njegova besedila so kritična, njegova glasba bolj »oštra« od ustaljene poperske različice izvoznega hrupa afriške ulice. Ni afrocentrist, ampak afropolit.
-
26. 4. 2013 | Mladina 17 | Kultura
Marija Mojca Pungerčar: »Umetniki in drugi izobraženci smo novi proletariat«
Marija Mojca Pungerčar je pred dnevi postala prva slovenska umetnica, ki je prejela Jakopičevo priznanje – nacionalno priznanje za dosežke v likovni umetnosti, ki ga podeljujejo Moderna galerija, Zveza društev slovenskih likovnih umetnikov, Društvo likovnih kritikov ter Akademija za likovno umetnost in oblikovanje.
-
26. 4. 2013 | Mladina 17 | Politika
S predsednico vlade mag. Alenko Bratušek o tem, ali niso ukrepi vlade malce preveč podobni ukrepom vlade Janeza Janše. O Zoranu Jankoviću in njunem razmerju – kdo je čigav kader in kakšen odnos ima do njegovih ugotovljenih mahinacij z občinskim denarjem. O tem, zakaj je Hillary Clinton njena vzornica. O tem, da vlada načrtuje uvedbo nepremičninskega davka. O tem, kako je sklicala direktorje vseh treh državnih bank in kaj jim je naročila. In seveda o protestih in protestniškem gibanju. Nič pa o čevljih in krilih. Ker tudi Pahorja in Janše, ko sta bila predsednika vlade, nismo spraševali ne o čevljih ne o hlačah.
-
26. 4. 2013 | Mladina 17 | Politika
Zakon o ustavnem sodišču informacijskemu pooblaščencu daje možnost zahteve po ustavni presoji, potem ko se kršitev že zgodi. Čeprav je to nerodno, smo morali počakati na prvo objavo. Šele potem smo zaradi kršitve lahko opravili inšpekcijski nadzor in dali pobudo za ustavno presojo.
-
26. 4. 2013 | Mladina 17 | Politika
V različnih javnih nastopih in polemikah Rastko Močnik, redni profesor na oddelku za sociologijo ljubljanske filozofske fakultete, že dolga leta opozarja, da ima tip kapitalizma, v katerega je zajadral svet, svoje meje in da poleg tega ustvarja družbo neenakosti in krivičnosti, kar seveda vodi v konflikte. Finančna kriza ga je le razgalila in znova opozorila, da je treba razmišljati o alternativah, tudi takšnih, ki smo jih nekoč že preizkusili. Vendar se je v zadnjih mesecih v Sloveniji vseeno zgodilo nekaj čudovitega, ljudje so odpravili moralno hegemonijo oblastnikov, od tega trenutka pa je mogoče čisto vse …
-
26. 4. 2013 | Mladina 17 | Kultura
Ilja Stogoff: »Moje poti niso pustolovščina.«
Ruski pisatelj Ilja Stogoff (1970) si je kot glasbeni novinar ustvaril ime že v nekdanji Sovjetski zvezi. Pisal je o punku in rocku za prestižno moskovsko glasbeno revijo, nekakšen ruski Rolling Stone, ki je imela šest milijonov bralcev. V devetdesetih letih je opustil pisanje in se ukvarjal s priložnostnimi deli – bil je prodajalec koles, trgovec na črnem trgu, urednik erotične revije, varnostnik, prevajalec –, nato pa se je leta 1999 zmagoslavno vrnil z romanom o ljubezni. Njegov roman Mačoti ne jočejo je postala knjiga leta. Stogoff piše za različne ruske revije, vendar je predvsem pisatelj. Njegovi romani so prevedeni v petnajst jezikov. Je oče treh otrok in – redkost v Rusiji – katolik. V minulem tednu je na Slovenskih dnevih knjige predstavljal slovenski prevod svoje knjige mASIAfucker, ki govori o njegovem popotovanju po osrednji Aziji.
-
19. 4. 2013 | Mladina 16 | Ekonomija
Thomas Mayer: »Slovenci imajo kravato v omari, samo zavezati si jo morajo!«
Thomas Mayer (59) je poklicno pot začel na Inštitutu za svetovno gospodarstvo v Kielu. Med letoma 1983 in 1990 je delal na različnih položajih v Mednarodnem denarnem skladu v Washingtonu. Nato je sledilo sodelovanje z družbama Salomon Brothers in Goldman Sachs. Od leta 2002 do 2009 je bil glavni ekonomist za območje Evrope pri banki Deutsche Bank v Londonu. Nato je bil dve leti, od 2010 do junija 2012, glavni ekonomist skupine Deutsche Bank, danes pa je glavni raziskovalec v Središču za finančne raziskave na Goethejevi univerzi v Frankfurtu.
-
19. 4. 2013 | Mladina 16 | Družba
Peter Kovačič Peršin je eden od najvztrajnejših kritikov političnih stališč vodstva katoliške cerkve. Z njim se je razšel še kot študent teologije, v času osamosvajanja pa je poskušal ustanoviti stranko, ki bi v skladu z mislijo Edvarda Kocbeka in njegovih predhodnikov zagovarjala idejo krščanskega socializma. Cerkev ga ni podprla, raje se je odločila za Lojzeta Peterleta. Peršin je lani izdal knjigo Duh inkvizicije, ki obravnava slovenski katolicizem. Je tudi dolgoletni urednik Revije 2000.
-
19. 4. 2013 | Mladina 16 | Svet
Kostas Douzinas: Filozofija in upor v času krize
Je marksist, a ga ne bi postavili med ozkoglede ortodoksne teoretike razrednega boja. Politične teorije se ne loteva na tradicionalen način, s preučevanjem delovanja politikov, strank in parlamentov, ampak jo razume širše, skozi splet etike, estetike, političnega in psihoanalize. Kritične vpoglede v družbo črpa iz radikalne politične filozofije, pri tem pa uporablja konceptualna orodja, kot so multituda, demos, politična ontologija, hegemonija in biopolitika. Z drugimi besedami, zaveda se razmerij moči v družbi, ki prepletajo našo ekonomijo, politične institucije in druge družbene sfere. Uporniški duh današnjega časa osmišlja kot predrugačenje dosedanje politične prakse ter idej socializma in Evrope. Njegova najnovejša knjiga Filozofija in upor v času krize bo izšla maja letos.
-
12. 4. 2013 | Mladina 15 | Družba
Temeljna ideja Svobodne univerze je odpreti univerzo kot institucijo in uporabiti njene zmogljivosti za spoprijemanje s političnimi, življenjskimi, razvojnimi in drugimi družbenimi vprašanji. Univerza tako ne bo razumljena kot zaprt slonokoščeni stolp, ampak kot vsej javnosti dostopen prostor. Nekatere razprave se bodo nanašale na stroko posameznih fakultet, druge na sistemska in organizacijska vprašanja vseh javnih fakultet. Poudarili bomo tudi vprašanja, ki v strokovnih krogih ležijo na obrobju, in vprašanja, ki so se postavila na protestih – denimo vprašanje elektronske demokracije, varstva voda ...
-
12. 4. 2013 | Mladina 15 | Politika
Dr. Iztok Podbregar: »Takšne vojske ne potrebujemo«
Če sem zelo konservativen, najmanj 20 odstotkov, v resnici pa še več, če bi le naredili nekaj korakov k povezovanju policije, vojske, obveščevalno-varnostnih služb in institucij za zaščito in reševanje. S takšno reorganizacijo ne bi dobili le cenejšega, ampak tudi učinkovitejši sistem.
-
12. 4. 2013 | Mladina 15 | Politika
Samo vprašanje časa je bilo, kdaj se bo katera izmed skupin, ki je sodelovala na protestih, odločila, da bo ustanovila stranko. Prvi korak so naredili posamezniki, zbrani okoli Odbora za pravično in solidarno družbo. Njihova stranka je v nastajanju, uradno naj bi se ustanovila v naslednjih tednih. Matjaž Krajnc je sicer samo eden izmed pobudnikov stranke, hkrati tudi eden od ustanovnih članov odbora. Krajnc je Mariborčan, ki že dolgo živi v Ljubljani, je redni profesor, doktor kemijskih znanosti in dela na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo.