-
6. 3. 2021 | Družba
Za koliko se je povečal odstotek slovenskih mladostnikov z duševnimi stiskami?
Vzrokov za povečanje še ni mogoče z gotovostjo opredeliti. "Med srednješolci je število hospitaliziranih pri poskusu samomora naraslo za kar 30 odstotkov," je 25. januarja na redni seji državnega zbora dejala poslanka SAB Maša Kociper.
-
6. 3. 2021 | Politika
Ljudmila Novak Janezu Janši: »Zelo »državniški« napad, kot sem ga tudi pričakovala«
Evropska poslanka Ljudmila Novak (NSi/EPP) je včeraj na Tiwtterju objavila mnenje, da vojna Janševe vlade s Slovensko tiskovno agencijo (STA) ni upravičena in bi se lahko rešila drugače. "Od Janeza Janše pričakujem konstruktivno držo. Pričakujem manj spornih tvitov in državotvornost. Od medijev pa pričakujem objektivno odgovornost," je zapisala.
-
6. 3. 2021 | Družba
»Ljudje so morali skenirati svoj obraz s telefonom in poslati svojo trenutno lokacijo«
"Naj kar povem, kaj se je dogajalo v Sloveniji. Policija je v omejenem obsegu začela uporabljati biometrično prepoznavanje obrazov za nadzor karanten. To je primer, kako je pandemija povečala zbiranje in rabo biometričnih podatkov v preteklih mesecih. Veliko držav je storilo kaj podobnega. Ljudje so na primer morali skenirati svoj obraz s telefonom in poslati svojo trenutno lokacijo, da je vlada preverila spoštovanje karantenske odločbe. Takšne stvari so države uvedle. To je kar malo strašljivo. Upamo, da se bo večina teh praks prenehala, ko bo pandemije konec, ampak skrbi nas, da bo veliko teh praks obstalo, veliko podatkov, ki so se zbrali v tem času, pa bo uporabljenih za druge namene."
-
6. 3. 2021 | Družba
"Prvi francoz, joint, vodkajuice, inter rail, pornič na skrivaj, žur, ko staršev ni doma, birma, če hočete. To so prvi koraki odraslosti, ne pa kazen, ker javno poveš, da hočeš v šolo."
-
6. 3. 2021 | Družba
FOTOGALERIJA: S športom proti »strahovladi«
V Ljubljani so tudi včeraj protestniki in protestnice "brcali in odganjali janšizem in fašizem" in s tem dokazovali, da jim ne bodo odvzeli svobode izražanja.
-
6. 3. 2021 | Družba
»Okolica je bila s spolnim nasiljem pogosto seznanjena, pa nanj ni reagirala«
V minulem letu so v Inštitutu 8. marec v sodelovanju s festivalom Mesto žensk izpeljali kampanjo #jaztudi v kulturi, v sklopu katere so zbrali 26 pričevanj o spolnem nadlegovanju in nasilju v kulturi. Na inštitutu tovrstna anonimna pričevanja v akciji #jaztudi zbirajo že tri leta, velik porast pričevanj pa so zaznali po razkritju igralke Mie Skrbinac.
-
6. 3. 2021 | Kultura
Na TV Slovenija 1 bo nocoj ob 22.40 na ogled družinska drama Glasnejša od bomb norveškega režiserja Joachima Trierja, ki je s svojim značilnim hipnotičnim, a obenem silovitim in vedrim slogom sestavil bogat mozaik skrbno izbranih detajlov in sanjavih pokrajin, v katerem osupljive podobe sooči z neizprosnim razkrivanjem človeške narave.
-
5. 3. 2021 | Svet
Skupina Evropskega parlamenta za spremljanje spoštovanja demokracije, ki jo vodi poslanka Sophie in 't Veld (D66/Renew), je začela z nadzorom nad svoboščinami v Sloveniji. Danes je v EU parlamentu potekalo prva debata, na kateri so evropski poslanci lahko zastavljali vprašanja povabljenim, predvsem glede svobode tiska, javnega izražanja mnenj in spodkopavanja civilne družbe.
-
Očitki slovenskim medijem, da so pristranski, da so levi, da so naklonjeni strankam nečesa, kar se v javnem prostoru poenostavljeno imenuje leve stranke, so res neumni – tako neumni, da jih je novinarjem in urednikom težko sploh zavračati in o njih razpravljati. Ker je s temi trditvami vse, ampak res vse narobe.
-
Sedem milijonov evrov za Janšev muzej
Pripravljen je zadnji formalni korak pred ustanovitvijo Muzeja slovenske osamosvojitve: pred vlado je sklep o njegovi ustanovitvi. Za muzej, ki bo imel status državnega muzeja in je nastal v popolni odsotnosti strokovne javne razprave, bo zgolj letos in prihodnje leto namenjenih sedem milijonov evrov proračunskega denarja.
-
»Naša država, kot kaže, se tej priložnosti odpoveduje«
Na začetku februarja je Mladina prejela slovenski osnutek načrta za okrevanje, programa porabe evropskih subvencij, ki naj bi jih Slovenija dobila kot pomoč za izhod iz krize po pandemiji. Druge države so osnutke večinoma javno objavile že konec lanskega leta, slovenska vlada je to storila šele prejšnji petek, pred tem pa je osnutek skrivala. Ker naj bi bili cilji iz načrta večidel zeleni in trajnostni, smo se o njem pogovarjali z Andrejem Gnezdo iz Umanotere, organizacije, ki že 25 let sooblikuje trajnostno družbo. Filozof, teolog in okoljevarstvenik analizira pomanjkljivosti vladnega načrta in predlaga, kaj bi bilo v njem modro spremeniti.
-
Po več kratkih stikih med slovenskimi oblastniki in novinarji je evropski parlament pripravil razpravo, med katero naj bi se pred očmi mednarodne javnosti po več kot 15 letih napetosti razčistilo, kdo je resnični uničevalec neodvisnih medijev v Sloveniji. Številni uredniki, novinarji in medijski strokovnjaki so se z zadovoljstvom odzvali vabilu evropskih poslank in poslancev, Janez Janša pa se je soočenju izognil s prozornim izgovorom, da mu okvir razprave, ki je zaradi epidemije potekala prek spleta, ne omogoča poglobljene predstavitve argumentov. Pričakovano, predsednik SDS za svoje početje pač ne misli odgovarjati nikomur. Seveda je enakega mnenja tudi eden njegovih najzvestejših pribočnikov, direktor vladnega urada za komuniciranje Uroš Urbanija. Ta je z brezobzirnimi napadi na novinarje pravzaprav najzaslužnejši za mednarodno sramoto Slovenije na predvečer predsedovanja EU.
-
Danes nad več kot osem milijard evrov vrednim državnim premoženjem bdi več institucij. To so denimo SDH, Kapitalska družba, Zavod za pokojninsko zavarovanje (ZPIZ), Slaba banka … V vseh teh institucijah sta nadzor nad premoženjem in vpliv razpršena in različno urejena. V SDH, recimo, je s posebnimi določbami, ki so usklajene z OECD, urejeno kadriranje nadzornikov. V SDH so ti neodvisni strokovnjaki. V Kapitalski družbi (KAD) imajo pomemben vpliv upokojenska združenja. V Zpizu imajo posebno težo pri upravljanju premoženja sindikati, v Modri zavarovalnici javni uslužbenci, saj se tam kopiči dodatni denar za njihove pokojnine, v mnogih primerih so do mest pri upravljanju in nadzoru upravičeni še delavci – predstavniki zaposlenih ali zavarovancev.
-
5. 3. 2021 | Politika
Hojs: »Ne poznam nikogar, ki bi delal v kleti na Trstenjakovi«
"Moram reči, da težko odgovarjam za druge, sam sem uporabnik Twitterja od leta 2012, lažnega profila nikoli nisem uporabljal, vedno sem svoja mnenja izražal na tem profilu jasno in odprto, mnogokrat mnogim nevšečno. Ne razumem, zakaj se ljudje skrivajo pod lažnimi profili. Dejstvo je, da mora desni del politične scene uporabljati družbena omrežja zato, da ljudje pridejo do informacij."
-
Konec februarja, po neuspeli konstruktivni nezaupnici, so člani ljubljanskega mestnega odbora stranke DeSUS svojemu predsedniku Karlu Erjavcu napisali dolgo pismo o dosežkih stranke v času koalicije s SDS. V stranki so njihovi člani seveda razcepljeni, eni so razočarani, ker njihovi poslanci podpirajo vlado Janeza Janše, drugi, kot recimo člani ljubljanskega odbora, pa so prepričani, da je stranka v zadnjem letu dosegla zelo veliko. Da so izredno veliko naredili za upokojence.
-
5. 3. 2021 | Družba
Danes bodo »brcali in odganjali janšizem in fašizem«
Protestna ljudska skupščina je danes v sporočilu za javnost objavila, da bodo tudi danes "brcali in odganjali janšizem in fašizem". Dodali so, da se bodo s športom borili proti "strahovladi" danes na Trgu republike v Ljubljani ob 19. uri.
-
-
Večina proti Orbánu, podprli so ga evroposlanci SDS
Ker so poslanci Evropske ljudske stranke (EPP) v evropskem parlamentu z veliko večino glasov podprli spremembo poslovnika, ki omogoča lažjo izključitev tistih skupin, ki ne ravnajo v skladu z vrednotami EPP, je užaljeni madžarski premier Viktor Orbán svojo stranko Fidesz sam popeljal iz parlamentarne skupine EPP. Sprememba poslovnika naj bi bila nedemokratična, nepravična, nesprejemljiva. Gre za velik premik v večletni sagi o prepirih v EPP. Na eni strani so poslanci evropskega parlamenta, ki so Orbánu očitali, da ne spoštuje demokratičnih vrednot, na drugi je Orbán, ki trdi, da demokratičnih vrednot ne spoštujejo Bruselj in njegovi politiki. Članstvo stranke Fidesz je sicer v skupini EPP zamrznjeno že od leta 2019, zdaj je torej 14 madžarskih poslancev odšlo še iz njene skupine v evropskem parlamentu.
-
Bi morala Slovenija zapreti vse meje in ali je to v resnici modro?
Iz Koroške se veliko ljudi vsak dan vozi v Avstrijo, več tisoč jih je. Delajo tudi zdaj, ko je epidemija. Za prehod meje potrebujejo veliko dokumentacije. »Vsak dan se vozim proti Velikovcu,« pravi eden izmed delavcev. »Slovenci me pustijo skozi, Avstrijci pa me na meji ustavijo. Pokazati moram rezultat hitrega testa, ki ni starejši od sedem dni, na srečo nas zdaj testirajo na firmi, potem moram imeti pri sebi še izpolnjen dokument, da sem dnevni migrant, pokazati pa moram tudi potrdilo podjetja, kjer piše, kakšna je moja dnevna pot. To naredim vsak dan.« Kaj pa, ko se vrača? Kako ravnajo slovenski mejni organi? »Nazaj grede me spustijo skozi, če so slovenski policisti tam, zamahnejo z roko, nič ne zahtevajo od mene. Ne ustavljajo me, kdo ve, morda poznajo moj avto.«
-
5. 3. 2021 | Politika
»Janša to laž tvitne kadar koli mu ustreza«
"Poudarjam, da ne gre samo za diskreditacijo, ampak pogosto za čiste laži, s katerimi se diskreditira te ljudi. Primer: kadar koli objavimo kakršen koli kritični članek o SDS-u, Janša tvitne, da Pod Črto piše po nalogu Draga Kosa, nekdanjega predsednika protikorupcijske komisije. S tem, da smo že leta 2015 objavili članek, da je bil Kos vpleten v določene sporne posle, ko je bil na KPK-ju, in da je tožilstvo v čudnih okoliščinah odstopilo od pregona Kosa, tako da niti slučajno ne moremo pisati po njegovem nareku. Ampak to Janše ne odvrne od tega, da tvitne to laž, kadar koli mu ustreza."
-
Lahka naloga za ustavno sodišče
Kako bi opisali državo, kjer lahko ljudje posedajo po parkih, pred parlament pa ne smejo? Kaj bi rekli o državi, kjer ljudje v vrstah stojijo pred trgovinami in nato mirno nakupujejo, če pa stojijo pred parlamentom, so kaznovani? Kakšna se vam zdi država, kjer je lahko v tovarniških halah več sto ljudi, če pa enako število ljudi pride pred stavbo oblasti, jih policisti oglobijo in kaznujejo.
-
5. 3. 2021 | Politika
Učitelji upamo, da se obtožbe proti dijakom umaknejo
Učitelji II. gimnazije Maribor (seznam 60 podpisov na šoli) izražamo javno podporo dijakinjam in dijakom, ki so se 9. 2. 2021 na Trgu svobode v Mariboru udeležili protestnega shoda in se zavzemali za izobraževanje v šoli. Policisti so nekatere udeležence na kraju dogodka popisali, v nadaljevanju pa so zaradi kršenja zakona o nalezljivih boleznih polnoletni dijaki prejeli globe, mladoletni pa pozive na sodišče. Učitelji II. gimnazije smo prepričani, da je takšno obravnavanje mladih nezaslišano, neodgovorno in nedostojno. Ker so dijaki izčrpali vse druge možnosti zavzemanja za kvalitetno izobraževanje, so se na neodzivnost ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec odzvali s protestom. Protest je potekal mirno, z zaščitnimi maskami in upoštevanjem medosebne razdalje. S svojim ravnanjem dijaki tako niso ogrožali javnega zdravja. Vemo, da je njihov protest legitimen, ravnanje policije pa represivno in predstavlja kršitev temeljnih človekovih pravic. Dijaki so se po več mesecih pouka na daljavo in stopnjevanih stiskah legitimno borili za pravico do kvalitetnega izobraževanja. Kot njihovi učitelji čutimo moralno in poklicno dolžnost, da jih javno podpremo, saj z lastno angažiranostjo želijo spremeniti težke razmere. K temu nas zavezuje tudi poslanstvo naše šole, da dijake spodbujamo k samoiniciativnosti, solidarnosti in samostojnosti.
-
Seveda vsak ve, kdo je Ivan Janez Janša. Kdo je bil Mobutu Sese Seko, pa vedo pretežno le starejši. A je med njima več podobnosti kot razlik. Eden se je rodil v Socialistični federativni republiki Jugoslaviji, drugi v Belgijskem Kongu. Oba so od otroštva privlačili vojaštvo in uniforme. Sese Seko je postal častnik belgijske kolonialne vojske, Ivan Janez pa je diplomiral iz režimske splošne ljudske obrambe in družbene samozaščite. Ivan Janez je oboževal in častil svojo prvo ljubezen – Tita, Sese Seko pa Patricea Lumumbo, ki je bil Titov veliki prijatelj. Ivan Janez je kasneje obrnil hrbet svoji prvi ljubezni. Še več, njegov idolatrični odnos se je kasneje obrnil v histerični antikomunizem. Sese Seko pa je uprizoril puč, izročil Lumumbo upornemu separatistu Tshombeju, ta ga je likvidiral, Sese Seko pa je za dolga leta postal zloglasen samodržec in diktator. Ivan Janez se to šele trudi postati. Sese Seko je malo pisal in veliko streljal. Janez Janša veliko piše in še več strelja – za zdaj predvsem tvite. A streljanje sovražnikov ni zredčilo, ampak jih je pomnožilo.
-
Že kmalu po shodu na Trgu svobode v Mariboru, ki je potekal pod pokroviteljstvom iniciative Zahtevamo šole, je po spletu zakrožil posnetek, na katerem mariborska policija popisuje tamkajšnje dijake. Na njem se celo sliši zaprepadenost avtorice posnetka ob pogledu na prizor, ko reče: »Kaj? Popisovati bo začel.«
-
Cepljenje poteka prepočasi, evropski dogovor o skupni nabavi cepiv pa se krha
Madžarski premier Viktor Orbán je v nedeljo zavihal rokav in se dal cepiti s cepivom kitajskega proizvajalca Sinopharm, ki je doslej na Madžarsko dostavil nekaj več kot pol milijona odmerkov.
-
Navdušenje nekaterih držav EU nad ruskim in kitajskim cepivom izhaja tudi iz opazovanja dogajanja v Srbiji, ki se je uveljavila kot ena od vodilnih evropskih držav, kar se tiče hitrosti cepljenja, in kjer se lahko zaradi velikih zalog cepiva za cepljenje prijavi kdorkoli in pride na vrsto v nekaj dneh. Pri prijavi lahko celo izbira, s katerim cepivom želi biti cepljen. Cepljenih je že milijon in pol ljudi, od tega približno tretjina z dvema odmerkoma.
-
Kaj narediš, če si vse poklicno življenje, okrogla tri desetletja, zaradi trgovanja z orožjem, korupcije, sumljivega poslovanja z gotovino, sposojanja denarja pri kočljivih tipih, zmerjanja in žaljenja, čudne prodaje zemljišča itd. itd. nenehno v takih in drugačnih postopkih, kar naprej osumljan, ovajan in celo obsojen?
-
Na urad varuha za človekove pravice so se poleti obrnili člani Asociacije, društva nevladnih organizacij in posameznikov s področja kulture. Opozorili so, da že od aprila čakajo na odločbe ministrstva na podlagi vlog za pridobitev statusa in za pridobitev pravice do plačila prispevkov. Zato so se odločili, da za mnenje povprašajo varuha Petra Svetino, saj se jim je zdelo, da se dogaja »kršenje temeljnih pravic in nespoštovanje zakonodaje«.
-
Francosko sodišče je nekdanjega predsednika Nicolasa Sarkozyja obsodilo na triletno zaporno kazen, od tega dve leti pogojno, zaradi korupcije oziroma poskusa podkupovanja sodnika in nepooblaščenega vplivanja. Sodba še ni pravnomočna, a Sarkozy in odvetniška skupina, ki ga brani, vztrajata pri njegovi nedolžnosti in že napovedujeta pritožbo. Ne glede na to pa France24 poroča, da bo nekdanji predsednik zaporno kazen najverjetneje lahko odsedel kar – doma.
-
V občini Moravče župan Balažic izplačal rekordne koronske dodatke
Januarja so javni uslužbenci prejeli kar 57 milijonov evrov dodatka za »nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije«. V povprečju so sicer največ koronskih dodatkov, to je od 1500 do 2000 evrov na zaposlenega, izplačali v bolnišnicah, centrih za zaščito in reševanje ter domovih za ostarele. So se pa tem tveganim okoljem, v katerih zaposleni pogosto delajo v skafandrih, pri plači za december najbolj približali v občini Moravče.