-
14. 9. 2020 | Svet
Sklepna sezona ameriške zombi serije Živi mrtveci bo na sporedu leta 2022, vključevala pa bo 24 epizod, so sporočili iz ameriške televizijske mreže AMC. Serija, ki je na sporedu od leta 2010 in bo dočakala 11 sezon, pa se s tem ne poslavlja. Dva od junakov - Daryl Dixon in Carol Peletier - bosta namreč protagonista nove serije, poroča britanski BBC.
-
14. 9. 2020 | Kultura
Tedenski napovednik kulturnih dogodkov
Priporočamo Teden italijanskega filma, skupinsko razstavo Spol_sko v okviru festivala Lezbična četrt, film Martha: A Picture Story o dokumentarni fotografinji Marthi Cooper, razstavo slik Uroša Weinbergerja z naslovom Projectories, 25. mednarodni festival Jazz Cerkno, dan urbanega dogajanja in glasbe Šiška “Open, kjer bodo med drugim nastopili Pijammies.
-
13. 9. 2020 | Politika
Kacin: »Šole bodo do konca meseca delovale normalno«
"Mi si bomo skupaj prizadevali, da je čim manj razredov v karanteni. Tudi, če je razred v karanteni, to ne pomeni, da je kdo med njimi že okužen, gre za preventiven ukrep. Če je razred v karanteni, je minimalna verjetnost, da bi se šola morala zapreti. Iz tega razloga trdim, da bodo do konca meseca vse šole delovale še naprej normalno."
-
13. 9. 2020 | Družba
Jančar: »Ko govorijo vsi, se nikogar več ne sliši«
"Ko nenadoma govorijo vsi in kadar govorijo vsi, se nikogar več ne sliši, pravzaprav ne govori nihče."
-
13. 9. 2020 | Svet
V Jemnu več kot dva milijona podhranjenih otrok
V Skladu ZN za otroke (Unicef) opozarjajo, da bi lahko število podhranjenih otrok v Jemnu do konca leta doseglo 2,4 milijona. Medtem ko je pozornost svetovne javnosti še naprej usmerjena v zajezitev pandemije covida-19, se položaj otrok v največji humanitarni krizi na svetu strahovito slabša. Unicef Slovenija je zato zagnal novo dobrodelno akcijo.
-
13. 9. 2020 | Kultura
Platforma robnih urbanih žanrov
Sindikat odklonskih entitet je platforma robnih urbanih žanrov nove komedije, performativnega humorja, ironije, satire, parodije in družbenega komentarja. Namenjen je vsem, ki jim je blizu zabava, smeh, drznost, provokacija in druge grenko-sladke profesionalne kot tudi "diletantske" odrske radosti. Zaradi korona ukrepov in omejenega števila gledalcev na prireditvah priporočajo rezervacije neposredno preko spletnega obrazca ali na elektronski naslov sindikat@emanat.si
-
13. 9. 2020 | Kultura
V rubriki Nedeljska poezija vsak teden objavljamo pesem po našem izboru iz pesniške zbirke slovenske avtorice ali avtorja, izdane v zadnjih dveh letih. Tokrat pesem iz zbirke Anje Novak - Anjute iz zbirke Rane rane.
-
12. 9. 2020 | Družba
FOTOGALERIJA: 21. petkovi protivladni protesti
Dogajanje na ljubljanskih trgih in ulicah sta zabeležila fotografa Luka Dakskobler in Gašper Lešnik.
-
12. 9. 2020 | Družba
»Podnebne spremembe človeštvu predstavljajo večji izziv kot pandemija«
Podnebne spremembe in potreba po čisti energiji za človeštvo danes predstavljajo večji izziv kot pandemija, meni predsednik društva jedrskih strokovnjakov Tomaž Žagar. Med izzivi, ki jih čakajo, je vprašanje sinergij oz. souporabe različnih virov energije, od jedrske do sončne, vetrne in hidroenergije za zagotavljanje zanesljive energetske oskrbe.
-
12. 9. 2020 | Politika
»Prebivalke in prebivalci Slovenije so zaskrbljeni z razlogom«
"Tako poljski kot madžarski vzori naši vladi in največji vladni stranki niso tuji. Premier in vladajoča stranka se ravnata po vzorcih, preizkušenih in uveljavljenih tam. Zato so prebivalke in prebivalci Slovenije z razlogom zaskrbljeni. Zaskrbljen sem tudi sam. Tudi zato, ker se vi, kot Predsednik republike, v teh usodnih časih niste pripravljeni izreči o nedemokratičnih tendencah v vladi, hkrati pa razpravo o enem napomembnejših vprašanj za slovensko demokracijo uokvirjate tako, da jim dajete legitimnost."
-
12. 9. 2020 | Družba
Študija pokazala, da obiskovanje lokalov povečuje nevarnost okužbe
Študija ameriškega Centra za nadzor nad boleznimi (CDC) ugotavlja, da je z vidika okužb z novim koronavirusom obiskovanje barov in restavracij veliko bolj nevarno kot nakupi v trgovinah, delo v pisarnah, obiski cerkva ali uporaba javnega prevoza. Študija temelji na pogovorih s 300 osebami v 11 ameriških bolnišnicah v mesecu juliju, od katerih je bila polovica po testu okuženih, polovica pa ne.
-
12. 9. 2020 | Družba
»Ženske lahko dolgoročno bolje opravljamo delo kot večina moških v politiki«
"Daleč od tega, da se z nekaterimi dejanji Aleksandre Pivec strinjam, a smo ženske v startu v deprivilegiranem stanju in bistveno težje uspemo. Verjamem, da lahko dolgoročno bolje opravljamo delo kot večina moških v politiki."
-
12. 9. 2020 | Svet
Wenders: »Bodo morali ljudje namesto v kinematografe na barikade?«
Nemški režiser Wim Wenders, ki je najbolj znan po filmu Nebo nad Berlinom iz leta 1987, je napovedal, da ustvarja novi film o švicarskem arhitektu Petru Zumthorju. "Njegovo delo mi veliko pomeni. Sledil sem nastanku dveh njegovih verjetno najpomembnejših stvaritev - nove zgradbe Muzeja LACMA v Los Angelesu in razširitvi stavbe fundacije Beyeler v Baslu z dodatnim, prostornim novim razstavnim prostorom," je o Zumthorjevem delu povedal režiser.
-
12. 9. 2020 | Družba
Pomembnost vitamina D, ki lahko vpliva tudi na covid-19
Vitamin D v našem telesu poleg najbolj znane funkcije - presnove kalcija in posledično gradnje kosti - vpliva tudi na druge funkcije. Spomladi in poleti je njegov glavni vir izpostavljenost soncu, a jeseni in pozimi te zaloge poidejo. Zato imamo takrat najnižje ravni vitamina D in ga je dobro nadomeščati, pravi endokrinologinja Marija Pfeifer.
-
12. 9. 2020 | Družba
Na Lezbosu je do tal pogorel prebežniški center. V taborišču, ki je že zdavnaj preseglo nastanitvene kapacitete, je dan pred požarom prišlo do uporov med prebivalci, saj jim pristojne službe niso znale (ali pa želele) razložiti razloga za njihovo nenadno premestitev. Prav torkov uničevalni požar je razgalil vso bedo evropskega modela upravljanja z migracijami.
-
12. 9. 2020 | Svet
Nazaj v prihodnost kot muzikal
Čeprav so londonska gledališča na West Endu zaradi pandemije večinoma zaprta, bo maja leta 2021 tam mogoče videti muzikal Nazaj v prihodnost. Gre za prenos uprizoritve, ki so jo premierno izvedli marca v Operni hiši v Manchestru, poroča britanski The Guardian. V predstavi igrata Olly Dobson v vlogi najstniškega popotnika skozi čas Martyja McFlyja in Roger Bart v vlogi znanstvenika Doca Emmetta Browna. Besedilo je napisal Bob Gale, glasbo in songe pa Alan Silvestri in Glen Ballard.
-
11. 9. 2020 | Družba
Pred današnjimi protesti: »Kaj bo storila opozicija?«
Organizatorji protestov so na družabnih omrežjih sporočili, da bodo tudi danes potekali protivladni protesti. Dodali so, da bo danes poudarek na bolj odločnemu uporu zoper strahovlado, z udeleženci protestov pa želijo opozicijskim strankam, sindikatom, institucijam, društvom in drugim gibanjem postaviti vprašanje, kaj bodo storili. "In če je odgovor nič, si bomo to zapomnili," poudarjajo.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Uvodnik
Janez Janša se je v vseh svojih pohodih na oblast (in sestopih z nje) naučil, da je predvsem pomembno ustvarjanje vtisa. No, ustvarjanje vtisa je pomembno, so pa pri tem tudi neke meje. Janša jih nima. Ali kot je najbolje njegovo politično logiko povzel njegov prijatelj in aktualni finančni minister Andrej Šircelj: »Glejte, temeljni cilj opozicije je, da zruši vlado.« Naj stane, kolikor hoče, naj so vsi čisto brez uma, naj pol države verjame, da se čez njo valijo trume beguncev, vse je dovoljeno, dovoljeno je celo lagati in diskreditirati ljudi – ko je cilj zrušiti vlado. A tudi ko Janša prevzame oblast, ostane enako: še vedno gre predvsem za ustvarjanje vtisa.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Družba
Ko smo se spomladi spoprijeli s prvim valom epidemije, je bilo nošenje mask ukrep, ki je bil slabo raziskan in katerega učinkovitost za preprečevanje okužb v splošni javnosti je bila vprašljiva. Resda je bilo mogoče logično sklepati, da glede na razširjeno uporabo v zdravstvu maske vsekakor imajo zaščitni učinek. A predvsem med epidemiologi je bilo glede njihove uporabe v splošni javnosti precej zadržkov. V prvi vrsti zato, ker je zaščitne opreme takrat primanjkovalo že za zdravstvene delavce. Skrbelo jih je tudi, da ljudje mask ne bodo znali ali hoteli uporabljati pravilno in da jim bo uporaba mask dala lažen občutek varnosti, zaradi katerega bodo manj pozornosti posvečali dokazano učinkovitim ukrepom ohranjanja fizične razdalje in primerne higiene. Svetovna zdravstvena organizacija sprva ni priporočala splošne uporabe zaščitnih mask v javnosti.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Družba
»Če gre za naše, nacionalne heroje, potem nobena resnica ne zamaje njihovega statusa«
Dr. Tanjo Petrović, predstojnico Inštituta za kulturne in spominske študije, zanima področje spomina in identitet, raziskuje, kakšna je dediščina jugoslovanskega socializma, kako odmeva v današnjem času. Pred dnevi je nastopila na okrogli mizi festivala Grounded in med drugim zagovarjala drzno tezo, da je razumevanje sprave, kot jo poznamo v Sloveniji (in naša država pri tem ni edina), v marsičem problematično. Zahteva po spravi je namreč hegemonistična, zahteva enovit pogled na preteklost, hkrati pa naj bi bila prvi pogoj za prehod iz zločinskega sistema v boljšo družbo, vendar ta prehod zahteva opuščanje vsake možnosti za politične in družbene alternative.
-
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Če bi bila na oblasti levosredinska koalicija, bi se desničarjem, volivcem Janševe SDS, zdajle že povsem mešalo. Besneli bi, protestirali, se ovijali okrog ustavnega sodišča, vztrajali in vzklikali, da so vsi protikoronski ukrepi, z obveznim nošenjem mask vred, le totalitarna zarota »globoke države« in da vse direktive, manipulacije in pranje možganov usmerjajo Murgle.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Organizirani kriminal nad kriminaliste
Mediji so prejšnji teden poročali o nenavadnih dopisih, ki ju je državni sekretar na notranjem ministrstvu Franc Kangler poslal policiji. Čeprav se funkcionarji na notranjem ministrstvu ne bi smeli vpletati v konkretno delo kriminalistov, je Kangler storil prav to. V. d. generalnega direktorja policije Andreju Juriču, sicer svojemu znancu iz Maribora, je sporočil, da je prejel dopis občana, ki ga je seznanil »o nekaterih nepravilnostih na NPU«. Nato pa je zahteval ukrepanje.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Družba
»Politična levica v Sloveniji. Lenin, Marx in Stalin zanjo niso več dovolj radikalni. Zdaj časti Maa. Protesti v Ljubljani, 4. septembra 2020, ki jih podpirajo mainstream mediji in SD, LMŠ, Levica,« je 5. septembra na Twitterju zapisal predsednik vlade Janez Janša in zraven objavil fotografijo članov Mladinske aktivistične organizacije (MAO) na protivladnih protestih, na kateri v rokah držijo napise MAO. Javnemu stampedu na mlade, ki na Trgu republike zgolj uveljavljajo svojo demokratično državljansko pravico do protesta, so se pridružili tudi mediji blizu stranke SDS, Nova24TV je o njih objavila članek, ki je nosil naslov »Zakaj se moramo bati mladih MAO aktivistov: iz ZDA prihaja val levičarskega nasilja, ki ima korenine v maoizmu«, Domovina.je pa je svoj zapis o tem naslovila »Je Mao Zedong politični zgled današnji mladini?«. Tudi novinar TV Slovenija Jože Možina ni ostal tiho, prav tako je delil fotografijo mladih protestnikov in pripisal: »Kaj je v glavah ljudi, da se zgledujejo po diktatorju/režimu, ki je pobil 65 milijonov ljudi in rušil kulturo? Močno orožje maoizma je bilo javno ščuvanje-poniževanje in ritualno sramotenje drugače mislečih, na koncu ubijanje. Smo še lahko naivni?« Ob tem je pripel tudi povezavo na videoposnetek s portala YouTube, ki ga je objavil skrajno desni teoretik zarot Paul Joseph Watson.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Cvet z juga, Simonitijev fikus
Koronska kriza je številne ljudi že spravila ob delo, po zadnjih podatkih zavoda za zaposlovanje je bila brezposelnost avgusta 23 odstotkov višja kot lani. Med dejavnostmi, ki so najbolj občutile nove razmere, je kultura; brez prihodkov je že ostala kopica samozaposlenih. Marsikateri od njih je upravičeno jezen na resornega ministra Vaska Simonitija, ki mu kulturniki očitajo, da zanje ni storil dovolj; toda vsaj eni izbrani kulturni delavki, ki jo je zadnja leta pestil upad posla, je ministrstvo ponudilo rešilno bilko. Gre za Alenko Gotar, nekdanjo predstavnico Slovenije na Eurosongu s pesmijo Cvet z juga, danes pa predvsem vse radikalnejšo članico SDS, ki jo je Simoniti zaposlil v svojem kabinetu.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Tožilstvo je zavrglo kazensko ovadbo zoper več oseb, ki so na protivladnih protestih v rokah držale napis »Smrt janšizmu«, poroča spletni portal Necenzurirano.si. Po mnenju tožilstva to geslo ne pomeni grožnje s smrtjo predsedniku vlade Janezu Janši in njegovim podpornikom, kakor trdi premier.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Družba
Na Hrvaškem je precej prahu dvignila oglaševalska akcija za brezalkoholno pijačo Pipi, saj je na enem izmed oglasov ilustracija moškega para na plaži. »Vreme se spreminja, časi pa tudi,« piše ob ilustraciji, na kateri eden od moških v mivki riše srce, objava pa je pospremljena tudi s ključnikom #bolimepipi.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Vlada izkorišča koronsko krizo za pospešeno privatizacijo zdravstva in sociale
Enaindvajsetega avgusta sta minister za zdravje Tomaž Gantar in minister za delo Janez Cigler Kralj skupaj stopila pred novinarske kamere in mikrofone ter zmagoslavno napovedala, da Slovenija po skoraj dveh desetletjih čakanja le dobiva zakon o dolgotrajni oskrbi. Tako naj bi vendarle sistemsko uredili kronično zanemarjano področje skrbi za najstarejše; priskrbeli naj bi dodatna mesta po domovih za starejše, izboljšali že obstoječe zmogljivosti in okrepili storitve pomoči na domu – in vse to zgolj z zanemarljivimi dodatnimi finančnimi bremeni za prebivalstvo. Slišalo se je prelepo, da bi bilo res. Kmalu se je pokazalo, da je bil občutek upravičen.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
Načrtno ustvarjanje negotovosti
Vlada že vse od nastopa, ki je bil sočasen z začetkom širjenja novega koronavirusa, iz dneva v dan, iz tedna v teden napoveduje, sprejema in uzakonja vedno nove ukrepe, ki prinašajo nove posege v človekove pravice. Vse težje ali nemogoče je slediti vladnim zapovedim, novim zagroženim kaznim in drugim posledicam neupoštevanja številnih dodatnih zapovedi. A glavni namen tega početja vladajoče politike ni, da bi se ljudje zavedali, kakšne so njihove pravice oziroma v čem so po novem omejene, pač pa, da o tem razmišljajo, da to ostaja z njimi nekje v podzavesti, da jim ne da miru.
-
11. 9. 2020 | Mladina 37 | Politika
»Teran je avtohtono hrvaško vino«
Kakšna je razlika med refoškom in teranom? Eno prvih znanstvenih raziskav o kraškem teranu je leta 1910 naredil avstro-ogrski nadzornik pri kmetijskem poskuševalcu v Gorici Maksimilijan Ripper. Teran so seveda omenjali že mnogi pisci in pivci pred tem, zgodovinarji zapise o njem zasledijo že v rimskih časih, se je pa Ripper kot eden prvih lotil kemične analize te tekočine.