-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Dva leva
Tako. Krog je sklenjen. Pravzaprav je Janša obrnil Hegel-Marxovo krilatico na glavo: začelo se je pred 33 leti kot farsa, sedaj se zgodba obnavlja kot tragedija, kot srhljivka. No, novejša slovenska zgodovina se ni začela zgolj z Mladino, a se je okrog nje osrediščila. In zgodovina se neredko nesramno poigrava in norčuje: 3. 6. 1988 se je, tri dni po aretaciji Janeza Janše, v prostorih Mladine (!) na Resljevi drenjalo ljudi, ki s(m)o prisostvovali ustanavljanju Odbora za varstvo pravic Janeza Janše, ki se je nekaj dni kasneje (po aretaciji Davida Tasića in obtožbi urednika Mladine Francija Zavrla) preimenoval v Odbor za varstvo človekovih pravic. Še prej, prvega junija, dan po aretaciji JJ, je bila javnost prvič obveščena o aretaciji s skupnim sporočilom Mladine, Tribune, Katedre in Radia Študent.
-
15. 5. 2021 | Družba
Si bodo nasprotniki mask nadeli maske?
Proticepilci in nasprotniki nošnje mask ne gredo vedno nujno skupaj, a skoraj praviloma se oboji oklepajo teorij zarote. Najnovejša od slednjih namiguje, da naj bi ljudje, ki so se že cepili, lahko bili prenašalci, kot trdijo sami, umetno ustvarjenega virusa, ki naj bi izvajal »načrtovan genocid nad človeštvom«. Cepljeni naj bi tako po njihovem izločali proteine, ki so jih prejeli s cepivom, in širili okužbo, zaradi katere bi ženske lahko – med številnimi drugimi težavami – postale neplodne. Nova teorija zarote bi lahko nasprotnike nošnje mask in zanikovalce virusa prepričala v nepredstavljivo, ki je, da bi si nadeli maske in začeli ohranjati fizično distanco.
-
15. 5. 2021 | Kultura
Poziv vladi k takojšnji takojšnji sprostitvi koncertov in drugih prireditev
Sindikat kulture in narave - Glosa je v odprtem pismu pozval vlado, ministrstvo za kulturo ter Državni zbor in Državni svet k takojšnji sprostitvi koncertov in drugih prireditev tako znotraj kot na prostem. Po njegovem mnenju bi se to moralo zgoditi "brez pogojevanj in privilegiranj testirancev, prebolevnikov in cepljencev".
-
15. 5. 2021 | Družba
»Civilna družba se je zbudila, oblast pa ne«
"Vprašanje, kako se ljudje v družbi počutijo, je v prvi vrsti odvisno od oblasti. Ta lahko mednje vnaša sovraštvo, ali jih deli, kot to dela trenutna garnitura. Lahko deluje tudi integrativno. To je problem. Izkazalo se je, da se je civilna družba zbudila, oblast pa ne."
-
15. 5. 2021 | Politika
»To ni spopad med dvema vojskama – to je bolj odpor Palestincev proti izraelski vojski«
"Poglejte, ne morem se strinjati, da so žrtve na obeh straneh, ker med "stranema" obstaja velika in bistvena razlika: nesorazmerje moči. Gre torej za Palestince in izraelsko vojsko, ki je najbolj močna na Bližnjem vzhodu! Gaza pa je zelo mali košček zemlje med Izraelom in morjem, ki se v tem trenutku poskuša braniti, čeprav imajo tamkajšnji prebivalci zelo malo (doma narejenih) raket. S takim orožjem se le težko zoperstaviš izraelski vojski, ki ima letala in zmogljivo orožje! Prav tako je bilo doslej ubitih 50 ali 55 Palestincev - večina od navedenih je civilistov - obenem pa so umrli le trije ali štirje Izraelci, ki so povečini vojaki. Nemogoče je primerjati! Taka trditev je netočna! Kot novinar pa bi rad dodal še nekaj besed o zahodnih medijih: v zadnjem mesecu dni - ko so bili Palestinci evakuirani iz Jeruzalema - mediji niso temu pripisovali nobenega pomena, to so popolnoma ignorirali. Ko pa je Hamas na Izrael izstrelil raketo, so to nemudoma pokrivali, češ da je Hamas Izrael napadel iz danes na jutri, brez kakršnega koli razloga."
-
15. 5. 2021 | Politika
Nekdanji republikanski uradniki: »Republikanska stranka je izgubila kompas«
Skupina nekdanjih državnih uradnikov republikanske stranke je pozvala k zavrnitvi ekstremističnih elementov znotraj stranke, ki podpirajo "veliko laž" nekdanjega predsednika ZDA Donalda Trumpa o volilnih prevarah, in poudarila potrebo po vrnitvi k zdravi pameti.
-
15. 5. 2021 | Politika
Verski dogodki imajo spet boljše pogoje
Od včeraj so v Sloveniji ponovno dovoljene kulturne prireditve v zaprtih javnih prostorih in na prostem, a udeležba je dopustna le ob negativnem testu, cepljenju ali prebolelosti covida-19, kar pa ne velja za verske dogodke, ki se prav tako sproščajo. Organizatorji prireditev morajo zagotoviti sedišča, obiskovalce pa lahko sprejmejo do polovične zasedenosti sedišč. Odlok sicer določa tudi, da je izvajanje javnih kulturnih prireditev dovoljeno le pod pogojem, da nastopajoči enkrat tedensko oziroma pred samo izvedbo opravijo test na virus sars-cov-2, ki mora biti negativen.
-
15. 5. 2021 | Kultura
Film tedna o velikem mojstru modne fotografije
V Kinodvoru Ljubljana je od 13. maja na ogled film Helmut Newton: lepe in poredne v režiji Gera van Boehma, razgiban in zabaven dokumentarec, v katerem svoj pogled na kontroverznega fotografa ponudijo prav ženske: od njegovih muz, kot so Grace Jones, Charlotte Rampling, Isabella Rossellini, Marianne Faithfull in Hanna Schygulla; prek slovite urednice revije Vogue Anne Wintour; pa vse do umetnikove žene in sodelavke, fotografinje June Newton. Med številnimi arhivskimi posnetki se znajde tudi Newtonovo burno televizijsko soočenje s Susan Sontag, ki fotografa odkrito obtoži mizoginije.
-
15. 5. 2021 | Kultura
V TAM-TAMovi Plakatni galeriji Figovec je do 27. maja na ogled razstava dvajsetih družbenokritičnih plakatov, ki izpostavljajo in opozarjajo na probleme v sodobni družbi. Oblikovali so jih študenti Akademije za likovno umetnost in oblikovanje, smer Grafično oblikovanje pod mentorstvom profesorja Radovana Jenka.
-
15. 5. 2021 | Kultura
Finalisti za filmsko nagrado lux
Prebivalci EU si lahko v tednu občinstva na spletu brezplačno ogledate tri filme, ki se letos potegujejo za nagrado občinstva lux, namenjeno podpori evropskim filmom z izjemno kulturno in umetniško vrednostjo. To so danski film Thomasa Vinterberga Nažgani, Kolektiv romunskega režiserja Alexandra Nanaua in poljski film Jana Komasa Corpus Christi.
-
14. 5. 2021 | Politika
Izšla je nova Mladina: SAMOVLADA
Izšla je nova Mladina! Tokratno ilustracijo na naslovnici je zakrivil Franco Juri. Danes v Sloveniji brez privoljenja vlade ne morete zasesti nobenega pomembnejšega položaja. Še celo nacionalni simbol potrebuje dovoljenje predsednika vlade. Več o tem v naslovni temi nove Mladine. In še mnogo več zanimivega, informativnega in poglobljenega branja!
-
14. 5. 2021 | Politika
Janševa vlada izobesila izraelske zastave
Na vladnih stavbah danes visijo izraelske zastave. Predsednik vlade RS Janez Janša je na Twitterju zapisal, da Slovenija podpira Izrael in obsoja teroristične napade.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Ekonomija
»Zdi se, da vlada preprosto ne zaupa ne stroki ne državljanom«
Razmere v zadnjem letu je na malo lahkotnejši način mogoče opisati nekako tako: V zadnjem letu, zaznamovanem z epidemijo covid-19, se nemara zdi, da se sorazmerno z virusom v Evropi razmnožuje tudi denar. Običajne krizne retorike o »zategovanju pasu« ni. Po letu dni kar vztrajajo številni ukrepi finančnih pomoči, vlada sočasno uvaja davčne razbremenitve (zlasti najpremožnejših) in načrtuje rekorden investicijski cikel v vojaško opremo, zadolženost države je vse večja, zgolj v enem letu je ta zrasla za okrog sedem milijard evrov.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Vlada bi prepovedala stranko Levica
Će bi vas vprašali, katero slovensko politično stranko bi bilo treba prepovedati, bi verjetno večina odgovorila, da nobene. Med preostalimi bi največ glasov dobile stranke, ki so najbolj podobne skrajno desnim političnim strukturam po Evropi, ki jim grozijo sankcije ali celo prepovedi. Mednje pa bi težko uvrstili stranko Levica, a prav njo zdaj preiskuje policija. Preverjajo, ali bi bilo mogoče vodstvo stranke preganjati za »kaznivo dejanje ščuvanja k nasilni spremembi ustavne ureditve«, ki ima lahko kot končno posledico tudi prepoved politične stranke, kar bi se v demokratični Sloveniji zgodilo prvič.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Premier Janez Janša je tvitnil: »Neverjetno za EU v 21. stoletju, da sodelavec pri umoru novinarja še vedno vodi STA in zato mesečno pokasira 8500 evrov. Več kot predsednik republike.« Sliši se neverjetno, pa vendar: Janša je Bojana Veselinoviča, direktorja Slovenske tiskovne agencije, obtožil sodelovanja pri umoru.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Neznosna lahkotnost Janševih groženj
Iz strokovne komisije za obvladovanje epidemije je 20. aprila (dokončno) odstopil predstojnik Centra za nalezljive bolezni pri NIJZ Mario Fafangel. Javnosti je poslal pismo, v katerem je zapisal, da ne želi »igrati boga«. »Kot epidemiologu se mi zdi naravnost grozljivo, da bom odločal o tem, ali in koliko posameznikov lahko svobodno izrazi svoje mnenje o čemerkoli na javnem (zunanjem) prostoru. Kot epidemiologu mi je namreč pomembno le to, da pri tej pravici upoštevajo strokovna priporočila o medsebojni razdalji in zaščitni maski, v kolikor razdalje med posamezniki ni.« To je bil čas, ko je ustavno sodišče presodilo, da je arbitrarna prepoved protestov neustavna, minister Aleš Hojs pa je mejo dovoljenega zbiranja na koncu postavil na deset oseb.
-
-
14. 5. 2021 | Družba
Danes ob 19. uri kolesarjenje za pitno vodo
Protestniško gibanje je danes v sporočilu za javnost zapisalo, da bo danes ob 19. uri na Trgu republike v Ljubljani kolesarilo za vodo. Obenem v gibanju pozivajo k zbiranju podpisov za referendum za pitno vodo, za katerega še vedno manjka več tisoč podpisov, časa pa je zgolj še dober teden. Po informacijah Protestne ljudske skupščine bosta javnost nagovorili Gaja Brecelj, predstavnica organizacije Umanotera, in Alenka Kleč Bricelj, koordinatorica prostovoljk in prostovoljcev za zbiranje referendumskih podpisov.
-
14. 5. 2021 | Politika
Janša le prišel na sodišče, a se je izkazalo, da sta porotnika člana njegove stranke SDS
Predsednik vlade Janez Janša se je danes na sodišču v Celju vendarle udeležil obravnave zaradi razžalitve novinark RTV Slovenija Mojce Šetinc Pašek in Eugenije Carl. Spremljal ga je odvetnik Franci Matoz, sojenje pa se je zapletlo že takoj na začetku. Po uri premora, ki je nastala zaradi dejstva, da sta bila dva porotnika člana Janševe stranke SDS, pa se je sojenje predsedniku vlade tudi zaključilo. Nadaljevalo naj bi se 1. junija. Če bo premier prišel ...
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Komentar
Boljšega obeleženja ustanovitve slovenske Osvobodilne fronte, kot se je zgodilo z množičnim protivladnim protestom na ulicah prestolnice ob njeni 80-letnici, si ne bi mogli zamisliti. V mirnem protestu se je po podatkih policije na ulicah in trgih Ljubljane zbralo 10.000 ljudi. Ideja upora proti absurdu, ignoranci, banalnosti, zavajanju, primitivizmu in špekulativnemu delovanju trenutnih oblastnih struktur je danes budna. Ideja osvobajanja je živa. Stanje slovenskega političnega duha v zadnjem letu zdaj že smemo označiti z množičnim uporom oblastnemu nasilju, ki kaže jasno težnjo, da obvlada in si podredi vse pore javnega življenja. Na udaru oblasti je medijska svoboda in z(a) njo vsi družbeni podsistemi, ki potrebujejo stabilno podporno okolje, da lahko delujejo v javno dobro. Oblast ogroža stebre demokratične ureditve javnega življenja: Slovenska tiskovna agencija STA že nekaj mesecev deluje brez finančnega priliva države, vlada od lanske jeseni zadržuje potrditev imenovanja slovenskih kandidatov za evropske tožilce, državljani smo dnevno soočeni z nerazumljivimi, bizarnimi potezami vladajočih. Bolno.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Komentar
Ideja anonimnosti ima v politični zgodovini in tudi v sodobni družbi pomembno mesto. Predstavlja namreč osrednji del demokratičnih političnih procesov. V veliki večini držav z demokratično politično ureditvijo so volitve tajne; glas, ki ga oddamo na volišču, je zaščiten s tančico anonimnosti, zato je pravzaprav eno od jamstev legitimnosti volitev.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Družba
Bo Jambreku izjava, da so kolesarji fašisti, koristila?
Peter Jambrek ima problem. Med letoma 2004 in 2008 je kljub kritikam stroke in javnosti prišel do akreditacij in koncesij za svoje zasebne fakultete. Njegove Evropska pravna fakulteta, Fakulteta za državne in evropske študije in Fakulteta za slovenske in mednarodne študije so na tej podlagi doslej od države dobile preko 20 milijonov evrov koncesij. A ta konstanten dotok denarja je pod vprašajem.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Ko se je javna uslužbenka in predsednica Bošnjaške kulturne zveze Slovenije (BKZS) Jasminka Dedić odločila, da bo v imenu organizacije spregovorila proti non-paperju, ji je bilo jasno, da ne bo šlo brez posledic. V pogovoru s sarajevskim časopisom Stav je že konec aprila povedala, da »od Janševe stranke lahko pričakujemo močne napade in obsodbe, saj Janša ne dopušča nikakršne kritike«. A če je pričakovala samo medijsko mašinerijo, ki je »kot kombajn – ko krene, zmelje vse«, se je zmotila – kohezijski minister Zvonko Černač naj bi zdaj namreč želel njeno glavo.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Družba
Pretekli teden se je v Študentskih domovih v Rožni dolini pripetil nevsakdanji dogodek, ki ga vsaka od vpletenih strani razlaga drugače.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Družba
Slovenija le počasi leze proti ustrezni precepljenosti prebivalstva proti koronavirusu, ki je temelj za vrnitev v normalo. V paniki je vlada dokončno sprostila naročanje na cepljenje in po načelu »kdor prej pride, se prej cepi« odprla dostop za vse, ki se želijo zaščititi. Toda vsi si tega ne želijo, kar se kaže v znatnem deležu prebivalstva, ki je do cepljenja zadržan ali ga celo zavrača. Takšen odnos je izraz tradicionalne slovenske zadržanosti do cepiv, pa tudi neustrezne komunikacije oblastnikov, ki so pri marsikom zbudili odpor do svojih ukrepov, tudi tistih dobrih.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Družba
Ne zaupajo vladi, ne zaupajo v cepiva
Konec preteklega tedna je družba Ninamedia za Mladino izvedla javnomnenjsko raziskavo na vzorcu 1250 anketirancev in anketirank. Zastavili smo jim tri vprašanja. Če so na vprašanje, ali se nameravajo cepiti zoper covid-19, odgovorili negativno, smo poskušali ugotoviti, zakaj se ne želijo cepiti, na koncu pa smo še preverili, koliko na njihovo mnenje vpliva ravnanje odločevalcev. Prvo vprašanje je razkrilo, da je bilo izmed anketiranih vsaj z enim odmerkom cepljenih že dobrih 23 odstotkov, slabih 22 odstotkov se še namerava cepiti, 18 odstotkov anketiranih se še ni odločilo, kar 36,6 odstotka pa je trdno odločenih, da se ne bodo cepili. Slednje smo zato vprašali po razlogih, zakaj k cepljenju ne želijo pristopiti. Dobra dva odstotka bosta tako ravnala iz zdravstvenih razlogov, 18,5 odstotka zavrača cepljenje na splošno in ne verjame vanj. Kar 62,9 odstotka anketiranih ne zaupa cepivom zoper covid-19, dodatnih 6,7 odstotka anketiranih pa zavrača cepljenje zato, ker jim ni omogočeno, da bi izmed cepiv, ki so na voljo, izbrali tisto, ki mu sami najbolj zaupajo. Slabih deset odstotkov anketiranih ni želelo razkriti razlogov za zavračanje cepljenja.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Svet
Intelektualna lastnina v času covida
Globalna oskrba cepiv proti bolezni covid-19 je vse prej kot enakomerna. Medtem ko se v razvitih državah zaradi vse hitrejšega cepljenja začenjajo sproščati ukrepi, je v manj razvitem delu sveta pandemija na vrhuncu. Najbogatejše države, ki predstavljajo zgolj 14 odstotkov svetovne populacije, imajo prednostni dostop do več kot 50 odstotkov svetovnih zalog cepiv. Po trenutnih ocenah v manj razvitih državah ne bo zadostne precepljenosti še več let – najrevnejše bodo za cepiva morda morale čakati do leta 2024. Poleg osnovnih humanitarnih razlogov je uspešno spopadanje s pandemijo ključno tudi za globalni ekonomski razvoj.
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Zakaj v Janševem kabinetu zbirajo imena posameznikov, ki so jih imenovale pretekle vlade?
Šestega aprila so iz kabineta predsednika vlade na vsa ministrstva poslali dopis – »Poziv vlade« –, v katerem ministrstva prosijo, naj jim posredujejo spisek vseh kadrovskih imenovanj te in preteklih dveh vlad, torej vlade Marjana Šarca in Mira Cerarja, v mednarodne organizacije, paradržavne institucije, kot so SDH ali slaba banka, ter v pomembnejše delovne skupine. Razumljivo je, da vlada potrebuje seznam trenutno aktivnih mandatov, a zakaj jo zanimajo imenovanja iz leta 2014, katerih mandat je večinoma že zdavnaj potekel?
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Politika
Usoda beguncev (ponovno) v rokah varuha
Konec aprila je v veljavo stopil zakon o tujcih. Zakon uvaja možnost, da vlada in državni zbor začasno zapreta mejo in prenehata sprejemati prošnje za azil, torej možnost, ki jo je ustavno sodišče nekoč že razveljavilo. Tedaj je ustavno sodišče zakon presojalo na pobudo varuhinje človekovih pravic Vlaste Nussdorfer. Bo zdaj enako pobudo podal njen naslednik Peter Svetina?
-
14. 5. 2021 | Mladina 19 | Družba
Zveza društev upokojencev Slovenije (ZDUS) velja za neprofitno in eno najštevilčnejših humanitarnih organizacij pri nas, zato se je smiselno vprašati, kako deluje. Pogosto se namreč, hote ali nehote, izkaže, da predvsem v interesu aktualne oblasti in svojega vodstva.