-
5. 12. 2020 | Politika
»Če vlada sama ne deluje pravno pravilno, kako naj to zahteva od državljanov?«
"Če vlada sama ne deluje pravno pravilno, kako naj to zahteva od državljanov? Zato je vladavina prava tako pomembna in s tem se ne gre šaliti."
-
5. 12. 2020 | Politika
»Mar ministru Simonitiju ni niti malo neprijetno?«
"Mar ministru Simonitiju ni niti malo neprijetno? Minister, ki je v svojem prvem mandatu vzpostavil Javno agencijo za knjigo kot strokovno telo ali pa poskrbel za nevladnike na Metelkovi 6, ko je podpisal nalog za prenehanje zaračunavanja najemnin, je zdaj v drugem mandatu oboje razvrednotil. V imenu koga ali česa? Retorično vprašanje, pa vendar? Se bo začel vzpostavljati miselni okvir vseh tistih, ki ločujejo med lepo (beri tradicionalno, ljubiteljsko) in izrojeno (beri sodobno, eksperimentalno, progresivno) umetnostjo; ki ločujejo med didaktičnim (beri sprejemljivim) in kritičnim (beri nesprejemljivim) pristopom?"
-
5. 12. 2020 | Politika
Nagovor Józsefa Szájerja slovenskemu občinstvu pred evropskimi volitvami leta 2019, 19. maj 2019. »Sem József Szájer, evropski poslanec madžarske stranke Fidesz. Z Milanom Zverom že dolga leta sodelujeva in si obojestransko pomagava pri delu. Tudi sodelovanje med stranko SDS in stranko Fidesz je že dalj časa zelo plodno. Trenutno se pripravljamo na enega večjih izzivov zadnjega časa – evropske volitve. Prosim vas, da v nedeljo podprete Slovensko demokratsko stranko, s katero imamo podoben pogled na svet: radi bi živeli v svetu, kot ga poznamo danes in ki temelji na krščanskih vrednotah ter ustavlja migracije in jih ne vabi. Ljudem moramo pomagati tam, kjer so problemi, ne pa, da v Evropo uvažamo nove probleme. V nedeljo volite Slovensko demokratsko stranko in našega dobrega prijatelja Milana Zvera!«
-
4. 12. 2020 | Politika
DOKUMENTI: Kako vlada šikanira STA
V novi številki Mladine odgovorni urednik Grega Repovž (Svoboda po madžarsko) opisuje dogodke – mestoma doživeto, ker jim je bil tudi sam priča –, ki kažejo na transformacijo naše države v nekakšen orbanistan. Torej v obliko vladavine, v kateri ni več pravne predvidljivosti in kjer vas utegnejo policijski specialci po ulicah loviti tudi zato, ker ste ugriznili v trikotnik pice. Če je že konzumacija pice na javnem kraju danes »living on the edge« izredno tvegano dejanje, pa si seveda lahko bralec predstavlja, kako mora biti v koži kakšnega medijskega direktorja, ki ni po godu predsedniku vlade. Eden izmed njih je direktor Slovenske tiskovne agencije (STA) Bojan Veselinovič.
-
5. 12. 2020 | Družba
OSEMDESETA: Sestopanje z oblasti
Dr. Zdenko Čepič, znanstveni svetnik na Inštitutu za novejšo zgodovino v pokoju, v posebni številki Mladine OSEMDESETA (ROJSTVO DRŽAVE) piše, da so bila osemdeseta "dolgo desetletje", ki se je začelo s smrtjo jugoslovanskega predsednika Tita, končalo pa z osamosvojitvijo Slovenije ter samostojno in neodvisno slovensko državo. S Titovo smrtjo je jugoslovanska država začela odmirati, kar je bila ena od značilnosti osemdesetih let 20. stoletja v Jugoslaviji. "Osemdeseta so bila čas političnih razhajanj, ki so jih povzročali različni nacionalni interesi v posameznih jugoslovanskih republikah, bila pa so tudi čas iskanja in spreminjanja."
-
4. 12. 2020 | Politika
Spoštovana javnost, moral sem počakati, preden vas obvestim. Dal sem besedo in besedo držim. Zdaj, ko so mediji že izpostavili zgodovinsko odločitev Ustavnega sodišča, lahko o tem nekaj besed napišem tudi sam. Zadeva je za pravnike res osupljivo banalna, za pravno nepoučene ljudi pa zna biti težje razumljiva. Se bom zelo potrudil, kot vselej.
-
5. 12. 2020 | Svet
Jadranje je do okolja zelo prijazen šport
Globalna zdravstvena kriza je na glavo obrnila človeški vsakdanjik. Prav nič drugače ni v športu, kjer je bila že kopica največjih dogodkov odpovedana, npr. mnoge kolesarske dirke (Tour of Yorkshire, Dirka po Sloveniji, Paris-Roubaix) ali pa hokejsko prvenstvo, ki bi se moralo zgoditi v Ljubljani. Številni dogodki so bili le prestavljeni v leto 2021, npr. Olimpijske igre ali pa evropsko prvenstvo v nogometu. Ostali športni dogodki potekajo brez gledalcev, ki si tekme in dvoboje lahko ogledajo samo iz varnega udobja domačega fotelja, npr. nogometna prvenstva širom Evrope, nogometna Liga prvakov ali košarkarska Liga NBA. Z negotovostjo epidemiološke slike se soočajo vsi prireditelji športnih in drugih dogodkov.
-
5. 12. 2020 | Družba
Kolektivizem vs. individualizem
Medtem ko se Evropa in ZDA bojujeta s smrtonosnim drugim valom pandemije, se mnogi prebivalci azijskih držav sproščeno družijo po nakupovalnih centrih in barih. 95 milijonski Vietnam ima denimo manj kot 10 dnevnih okužb, Tajvan pa naj bi se popolnoma izognil postkoronski recesiji.
-
5. 12. 2020 | Politika
»V naši vladi ne bo določanja politike s tviti«
Novoizvoljeni predsednik ZDA Joe Biden je v svojem prvem intervjuju po zmagi na volitvah za televizijo CNN napovedal, da bo eden od njegovih prvih ukrepov na položaju prošnja Američanom, naj 100 dni nosijo zaščitne maske. Biden je že med kampanjo razmišljal o uvedbi obveznega nošenja mask v ZDA, vendar za kaj takega predsednik nima pooblastil. Maske lahko ukaže v vseh zveznih prostorih ali ozemljih, kar je napovedal, da bo tudi storil.
-
5. 12. 2020 | Svet
Zaradi protikoronskih ukrepov do leta 2030 več kot milijarda revnih
Zaradi ukrepov za zajezitev pandemije covida-19 bi lahko po svetu do leta 2030 v revščini živela več kot milijarda ljudi, kaže v četrtek objavljena študija ZN. Kot ugotavlja Program ZN za razvoj (UNDP), se bo to zgodilo, če bo gospodarska kriza trajala dlje časa, okrevanje pa bi se zavleklo, kar bi v revščino pahnilo še 207 milijonov ljudi.
-
5. 12. 2020 | Svet
Ameriška revija Time je prvič imenovala "otroka leta." Gre za 15-letno znanstvenico in izumiteljico Gitanjali Rao iz Denverja v ameriški zvezni državi Kolorado. Mlada znanstvenica, ki je bila izbrana med 5000 nominiranci, je med drugim izumila napravo, ki zazna svinec v pitni vodi in aplikacijo oziroma razširitev spletnega brskalnika Chrome, ki s pomočjo umetne inteligence prepozna spletno nasilje.
-
5. 12. 2020 | Kultura
Muzej Jugoslavije: Alan Ford teče častni krog
V beograjskem Muzeju Jugoslavije bo do konca januarja 2021 na ogled razstava Alan Ford teče častni krog. Razstava, ki je bila ob lanski 50-letnici kultnega stripovskega junaka na ogled v Narodni galeriji v Ljubljani, vključuje 152 originalnih stripovskih tabel, nastalih med letoma 1969 in 1975, ko sta strip ustvarjala Bunker in Magnus.
-
5. 12. 2020 | Kultura
Na 1. programu TV Slovenija bo danes ob 23.30 na ogled islandski film Arktika v rećiji Joea Penne. Film preživetja gledalcu prikaže brutalne pogoje preživetja v arktični divjini. Čeprav v njem igrata samo dva igralca, je napetost vseskozi na vrhuncu.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Uvodnik
V svoji zadnji vladi je Janez Janša celotno gospodarsko politiko prepustil bližnjima, družinskima prijateljema: prvi je Andrej Šircelj, drugi pa Matej Lahovnik. Z obema in njunima družinama se zasebno druži. A zakaj ne? Zakaj ne bi mogel biti kdo, ki je tvoj osebni prijatelj, tudi dober sodelavec in minister? Seveda je to mogoče.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Pretekli četrtek so v popoldanskih urah ulice v centru prestolnice ponovno zasedle okrepljene policijske enote. Razlog je bil upravičen: na družbenih omrežjih so se pojavile informacije, da naj bi huligani, ki so 5. novembra izvedli nasilni pohod, ponovno prišli v mestno središče. A huliganov ni bilo. Policisti so se zato prestopali na odrejenih lokacijah in se pogovarjali v po mestu razmeščenih vozilih. Nato pa se je ob 17. uri in 20 minut zgodilo nekaj nenavadnega.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Družba
»Tudi večini policistov se utegne sčasoma upreti nasilje nad lastnimi miroljubnimi ljudmi«
Dr. Dragan Petrovec, raziskovalec na Inštitutu za kriminologijo pri Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani in profesor na tej fakulteti, je znan po kritičnosti do represije, zaostrovanja kaznovalne politike, avtoritarnosti nasploh. Kritičen je bil do predsednikov vlad in ministrov vseh mogočih barv in političnih predznakov, kadar so »teptali« človekove pravice ali ravnali v nasprotju z interesi ljudstva in družbe. Dandanes, pravi, ima še posebej veliko razlogov za kritiko oblasti. A hkrati poudarja, da je optimist in da verjame, da bomo prej ali slej uzrli »sliko spuščenih ščitov in dvignjenih vizirjev ter skupnega sprehoda policistov in protestnikov«.
-
3. 12. 2020 | Politika
Ustavno sodišče razveljavilo VSE omejitve gibanja?
Ustavno sodišče je pri odločanju o upravičenosti zaprtja šol za otroke s posebnimi potrebami sprejelo odločitev širših razsežnosti: Odločili so namreč, da vladni sklepi, s katerimi podaljšuje odlok o zaprtju šol niso pravno relevantni, saj jih vlada ne objavlja. Posledično je odlok o zaprtju šol prenehal veljati že pred časom in zaprtje (vseh) šol nima pravne podlage. Smiselno to pomeni, da trenutno ne velja več tudi noben drug vladni odlok, torej niti tisti, ki prepovedujejo ali omejujejo gibanje, določajo policijsko uro.
-
4. 12. 2020 | Družba
Anonimni pozivi na vožnjo z avtomobili po središčih slovenskih mest
Po napovedi ostrejših ukrepov proti organizatorjem protestov je na Facebooku in ljubljanskih ulicah (pa tudi v drugih slovenskih krajih) opaziti anonimne pozive na petkovo vožnjo z avtomobili po središčih slovenskih mest. Na naše uredništvo se je obrnilo nekaj bralk in bralcev, ki jih je zanimalo, ali lahko preverimo, če gre morda za provokacijo.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Družba
Raper Zlatan Čordić - Zlatko je 30. novembra na Facebooku objavil odločbo, ki jo je prejel z ministrstva za kulturo. V njej piše, da je bil predčasno izbrisan iz razvida samozaposlenih v kulturi, ker naj bi s svojim javnim delovanjem bistveni del ustvarjalnega časa namenjal aktivnostim, ki niso povezane z opravljanjem dejavnosti, zaradi katere je bil vpisan v razvid. Do statusa samozaposlenega v kulturi je bil sicer upravičen do konca julija 2022.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Nekdanja Jugoslavija je v osemdesetih letih zdrsnila v hudo gospodarsko krizo, pojavili sta se hiperinflacija in brezposelnost, življenjska raven se je začela zniževati. Gospodarsko krizo je spremljala kriza države in njenih institucij, to pa je nazadnje pripeljalo do razpada.
-
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Joszef Szajer – gej, ki preganja geje
Večina Evropejcev je zimo pričakala v osami za štirimi stenami, evropski poslanec iz Madžarske Joszef Szajer pa je, osamljen v gluhi bruseljski noči, sklenil, da bo mraz preganjal na posebej izviren način, pa k vragu z omejevanjem socialnih stikov. Toplino je našel v družbi 24 drugih moških, povečini diplomatov, ki so se udeležili skrivne zabave v enem izmed barov v bruseljski gejevski četrti; gnani od pijače in ekstazija so se zabavi prepuščali tako intenzivno, da so vsega vajeni sosedje zaradi hrupa končno poklicali policijo. Še preden je novica o Szajerjevem veseljačenju prišla v javnost, je odstopil s položaja evropskega poslanca, kot razlog za to pa navedel »duševne napore«. Telesni vidik pustolovščine je torej prestal brez težav, kar je dokaj impresivno za 59-letnika.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Vlada naj bi ukinjala urad za verske skupnosti
Na lični spletni strani ministrstva za kulturo je kot direktor urada za verske skupnosti, institucije, ki se upravno in strokovno ukvarja z versko svobodo in njenim udejanjanjem, naveden Gregor Lesjak. A pri tej vladi ni nič tako, kot je videti na prvi pogled. Lesjak je že nekaj tednov brez pooblastil, v njegovi pisarni sedi Simon Umek, uradu grozi zaprtje.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Kakšna je avtoritarna osebnost? Tak človek je odrezav, nepripravljen na kompromise, misli, da ima vedno prav. Težji je odgovor na vprašanje, kdaj v avtoritarizem zdrsne država. Politologi bi odgovorili, da se to zgodi, ko je konec delitve oblasti, ko en sam človek postane izvršilna, zakonodajna, sodna oblast. A znaki, da smo na tej poti, so vidni že prej.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
Ali vladni gospodarski ukrepi za omilitev posledic epidemije delujejo? »Delujejo, delujejo,« odgovarja Matej Lahovnik, vodja vladne svetovalne skupine, ki te ukrepe pripravlja. V primerjavi s prejšnjo, finančno krizo, ki naj bi bila glede na upadanje gospodarske rasti primerljiva, razlaga, je zdaj brezposelnost zrasla bistveno manj: »Podjetja so manj zadolžena, banke so v boljši kondiciji, vlada je hitro reagirala,« našteva ponosno. »Tudi število stečajev se ne razlikuje bistveno, še pomembneje pa je, da se ni zlomil nobeden od velikih poslovnih sistemov, saj bi to imelo tudi uničujoče posledice za mala in srednje velika podjetja.«
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Družba
Milan Padežnik iz Stranic na Pohorju je marljiv človek, ki si že desetletja služi kruh z lastnimi rokami. Je lastnik družinskega podjetja za občasne prevoze, ima tri avtobuse in poleg sebe zaposlena še dva šoferja. Vse do marca je imel zadosti dela, da je njegovo življenje teklo po do sedaj že dodobra ustaljenih tokovih; nato pa je svet nenadoma zaustavila epidemija koronavirusa. Ljudje so se zaprli za štiri stene, potovanja so bila odpovedana, Padežnikovi avtobusi so obstali v garaži, denarni tokovi so praktično presahnili. Preživetje podjetja je zdaj odvisno skoraj izključno od pomoči, ki mu jo bo namenila država. Ta pomoč pa je v veliki meri prepozna in nezadostna. »Vse do petega svežnja ukrepov za preprečevanje posledic epidemije naša branža ni dobila nobene posebne pomoči, četudi smo med tistimi, ki jih je kriza najhuje prizadela. Prosili smo, dajali pobude, opozarjali, pa nič.« Edina pomoč, ki so jo turistični prevozniki prejeli po prvih štirih protikoronskih svežnjih, so bile subvencije plač zaposlenih, ki čakajo na delo, in skrajšanega delovnega časa, ki jih je prejelo celotno gospodarstvo. V prvem valu je država podjetjem v celoti povrnila stroške plač in prispevkov za zaposlene, ki so čakali na delo, kasneje so določili mejo pri 80 odstotkih povprečne plače. To pomeni, da proračun delodajalcu na posameznega zaposlenega mesečno povrne do 894 evrov neto, morebitno razliko do delavčeve plače mora pokriti sam. A Padežnik pravi, da je »nekaj vendarle bolje kot nič. Glede nadomestil plač moram pošteno reči, da je bila vlada hitra in učinkovita, denar vedno dobimo nakazan že naslednji mesec.« Toda ta denar v težkih časih niti približno ne zadostuje za preživetje njegovega podjetja.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Družba
Bodo uživalci kuhanega vina obravnavani enako kot nesrečnik z burekom?
V Ljubljani smo pred vhodi gostinskih lokalov opazili prevzemna mesta, ki nam sprehod po mestnem središču v zameno za nekaj evrskih kovancev popestrijo s kozarčkom priljubljenega decembrskega alkohola, kuhanega vina ali toplega gina. Nekatera prevzemna mesta so stlačena med podboje vhodnih vrat, druga so postavljena pred vhode in na začasne lesene ograde, ki verjetno niso premične stojnice, saj so te prepovedane. Tako kot je od 16. novembra začasno prepovedano tudi uživanje hrane in pijače na javnih površinah. Prepoved po besedah ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo pomeni, »da se hrana in pijača, prevzeta na prevzemnih mestih, ne sme použiti na območju prevzemnega mesta (na primer ob McDonaldsu, ob kioskih s hitro prehrano, bifejih – coffee to go ...). Ta prepoved torej ne velja za generalno prepoved konzumiranja hrane in pijače na javnih mestih, kar urejajo drugi odloki, ki opredeljujejo omejitve ravnanj prebivalstva na javnih mestih.«
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Kultura | TV
Kako ostati pokončen v času janšizma?
Zaradi grobih poskusov, s katerimi vlada želi nastaviti svoje ljudi na vodilna mesta v javni RTV-hiši, je v javnosti več znanega o tem, pod kakšnim pritiskom danes živi novinarski kolektiv te hiše. Vlada je ob sodelovanju in soglasju ministrov SMC in DeSUS poskušala (nezakonito) postaviti nove nadzornike na RTV Slovenija, pa je sodišče povedalo, da so njeni poskusi nezakoniti. Namestila je svoje politične odposlance v programski svet zavoda, vse ob blagoslovu SMC in DeSUS. Dvakrat je že poskusila ta koalicija prek svojih odposlancev v programskem svetu rušiti direktorja TV Slovenija Igorja Kadunca in vsakič znova je šlo le za las.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Politika
»Avstrija rešuje podjetja, ne da bi se spraševala, koliko bo to stalo«
Protikoronski svežnji slovenske vlade povzročajo sive lase marsikateremu malemu podjetniku in njegovemu računovodji, medtem pa se sosednja Avstrija z ekonomskimi posledicami epidemije spoprijema precej bolj sistematično. Postopki za uveljavljanje pomoči so preprosti, prijave potekajo prek spleta, nakazila so ažurna – predvsem pa zadostna in nediskriminatorna. Eden od ključnih ljudi pri snovanju in uveljavljanju teh ukrepov je koroški Slovenec Marian Wakounig, regionalni direktor za davke in carine za Spodnjo Avstrijo in Gradiščansko, ki deluje v okviru zveznega ministrstva za finance.
-
4. 12. 2020 | Mladina 49 | Družba
»Predavanja smo začeli na hibridni način, se pravi, da smo del vaj imeli v živo, nato pa se je vse premaknilo na splet. Na začetku sem se res še trudila, ampak mi hitro pade motivacija, težko se zberem,« začetek leta in prvo izkušnjo s študijem opisuje Žana Radivo, študentka prvega letnika medicine. »S sošolci se ne vidim, s prijatelji tudi bolj redko in težko zdržim sama. Trenutno sem tudi v stanovanju ostala sama, saj so cimre odšle domov.« Ker jo stres zaradi študija in samota, ki jo občuti v času epidemije, spravljata v hudo stisko, se je odločila poiskati pomoč. »Pisala sem osebni zdravnici in izdala mi je napotnico za kliničnega psihologa. Ko sem se pozanimala v študentskem zdravstvenem domu, sem ugotovila, da je čakalna doba tudi do enega leta. Podobno je povsod, kamor sem klicala. Ostane mi samo še možnost samoplačniškega pregleda, a zanjo nimam dovolj denarja.«