-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Družba
Čigave napovedi o poteku epidemije poslušamo?
Pri sklepanju o razvoju in poteku epidemije se vlada med drugim zanaša na napovedi računalniških modelov. Največ se govori o modelu, ki so ga razvili na odseku za reaktorsko tehniko na Institutu Jožef Stefan. »Sodelavec dr. Matjaž Leskovar je prvo napoved objavil že na začetku prvega vala epidemije v Sloveniji,« je povedal dr. Leon Cizelj. »Ta napoved je nastala z uporabo Matjaževega modela, ki ga je razvil s podatki iz province Hubei na Kitajskem, še preden je virus SARS-CoV-2 prišel v Slovenijo. Matjaževe napovedi so bile – to danes zlahka preverimo s podatki iz prvega vala covid-19 v Sloveniji – izjemno natančne.« Že takrat je inštitut ponudil sodelovanje vladni svetovalni skupini za covid-19 in ta ga je, tako Cizelj, sprejela. »Od takrat vsak dan sodelujemo in zanjo pripravljamo dnevne ocene stanja in občasno tudi projekcije.« Trenutno ocenjujejo, da imamo opraviti s kvazistacionarnim stanjem, v katerem vsak okuženi v povprečju okuži še enega človeka. »V prihodnjem obdobju se bo število dnevnih pozitivnih testov predvidoma gibalo v območju od 5 do 35.«
-
1. 8. 2020 | Družba
Historično so ljudje v času globalnih kriz iskali uteho v veri. Tudi aktualna pandemija ni izjema. Izsledki iskanj na Googlu predvsem v revnejših državah kažejo na rekordno število poizvedovanj po religioznih temah in molitvah.
-
1. 8. 2020 | Kultura
Odprti atelje Mladininega fotografa
Uroš Abram (1982), ki je iz fotografije diplomiral na Akademiji lepih umetnosti (FAMU) v Pragi, je eden najbolj prepoznavnih fotografov mlajše generacije in od leta 2013 Mladinin stalni sodelavec. V obdobju med 4. in 8. avgustom 2020 bo Abram javnosti odprl svoj priložnostni atelje, ki je začasno urejen v pritličju zahodnega krila Galerije Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki. Atelje bo obiskovalcem dostopen med 10. in 18. uro, v petek in soboto pa med 10. in 20. uro.
-
1. 8. 2020 | Politika
»SDS je alfa samica znotraj koalicije, Janša pa njen alfa samec«
"Pri Šarcu so bili standardi, kaj je narobe, zelo visoki. Zelo jasno se je vedelo, kaj pomenijo pravne in moralne norme. Pri tej vladi pa je vse dovoljeno, nihče za nič ne odgovarja. Cilj Janše je jasen: obdržati to vlado za vsako ceno. Minister Počivalšek je imel veliko afero z zaščitno opremo, Pivčeva ima afero SRIPT, ki se vleče že iz prejšnjega mandata, zdaj se je zgodil Vinakras. Minister Matej Tonin ima problem incidenta na italijanski meji, po poročanju medijev pa ga preiskuje NPU zaradi Knovsa. Vse tri predsednike koalicijskih strank je Janša podprl in zaščitil. Vsi so mu dolžni, vsi so stisnjeni v kot. SDS je alfa samica znotraj koalicije, Janša pa njen alfa samec."
-
1. 8. 2020 | Politika
»To stanje bo postalo relevantno tudi za slovenske državljane in ne zgolj migrante«
"Razmere v Centru za tujce so pretresljive že na pogled, kako je stanovalcem si ne moremo predstavljati," so v odzivu na Mladinin članek Z azilanti po novem brez milosti zapisali v civilni iniciativi InfoKolpa. Poudarili so, da so se pred leti zgražali nad metodami, infrastrukturo in brutalnimi ukrepi nad migranti v Bolgariji, Turčiji in Grčiji, nato pa je to "postalo normalno". Tudi za razmere v Centru za Tujce se bojijo, da bodo postale "normalne". "Podobno kot je bilo pred leti nepredstavljivo, da bi Slovenija množično izganjala ljudi in jim onemogočala pravico do mednarodne zaščite," so dodali.
-
31. 7. 2020 | Družba
Organizatorji protestov: »Zavzeli bomo lokacijo, kjer se je nekoč že pisala slovenska zgodovina«
Organizatorji protivladnih protestov sporočajo, da bo danes že tradicionalno potekal shod, ki se bo pričel ob 19. uri na Prešernovem trgu. Napovedujejo pa, da bodo nato, ko se zbere množica, krenili "na ekskurzijo v preteklost", saj pravijo, da bodo "zavzeli strateško lokacijo, kjer se je nekoč že pisala slovenska zgodovina" in "skupaj začeli novo poglavje".
-
31. 7. 2020 | Politika
Slovenska filantropija: »Pričakujemo, da bodo imeli prosilci za azil dostop do pravne pomoči«
Na Mladinin članek Z azilanti po novem brez milosti, ki smo ga objavili danes, se je, poleg Amnesty International Slovenije (AIS), odzvala tudi Slovenska filantropija (SF). Njen predstavnik Franci Zlatar je poudaril, da jih v SF skrbijo informacije glede odvzemanja prostosti prosilcem za mednarodno zaščito v Centru za tujce, kakor tudi o nehumanih razmerah, ki tam vladajo.
-
31. 7. 2020 | Politika
Amnesty International: »Breme prevaljevati na prosilce za azil je sprevrženo«
Na Mladinin članek Z azilanti po novem brez milosti, ki smo ga objavili danes, se je odzvala organizacija Amnesty International Slovenije (AIS). Njen predstavnik Blaž Kovač, sicer vodja projektov pri AIS je zapisal, da merilo človečnosti ter spoštovanja človekovih pravic neke družbe vedno predstavljajo primeri oseb, ki so pod popolnim nadzorom oblasti.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Uvodnik
Dvanajstega junija so tožilci iz Bergama v okviru preiskave zaradi visokega števila žrtev epidemije novega koronavirusa v pokrajini in s tem povezanega ukrepanja vlade v Rimu zaslišali italijanskega premiera Giuseppeja Conteja, ministra za zdravje Roberta Speranzo in notranjo ministrico Luciano Lamorgese. Tako se je začela velika preiskava italijanskih tožilcev zoper odgovorne italijanske državne in lokalne politike. Kaznivo dejanje, ki ga preiskujejo, je povzročitev smrti iz malomarnosti.
-
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Politika
Gregor Virant je bil nekoč minister za javno upravo, pa tudi predsednik pozabljene Državljanske liste in velik zagovornik teh in onih etičnih kodeksov, s katerimi naj bi se v slovensko politiko vrnila morala. Njegov namen je bil dober, a bil je naiven – »res nima političnega talenta,« je v tistem času pripomnil neki njegov politični sopotnik. Težava je bila v tem, da je prav ta Virant kot nekdanji minister prve Janševe vlade več mescev dobival finančno nadomestilo, četudi je hkrati služil s svetovanjem različnim podjetjem. To se mu ni zdelo sporno, saj je takšno financirano »brezposelnost« omogočala zakonodaja. Minister Virant je kasneje zapustil Janeza Janšo in tudi odšel iz politike. Zdaj živi v Parizu, je direktor programa Sigma pri OECD.
-
30. 7. 2020 | Politika
Občina Izola ministrici Aleksandri Pivec plačala obisk, ki naj ne bi bil zgolj službene narave
Ljubljana/Izola, 30. julija - Televizija Slovenija je poročala, da je občina Izola kmetijski ministrici Aleksandri Pivec ob junijskem službenem obisku plačala več nočitev v tamkajšnjem hotelu. Pri čemer pa navaja, da naj bi se obisk raztegnil v zasebnega in da naj bi s prvotno izdanega hotelskega računa izhajalo, da sta tam bivala tudi sinova ministrice, kar Aleksandra Pivec sicer zanika.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Svet
Februarja je v javnost pricurljala novica, da se kanadski klinični psiholog Jordan Peterson zdravi zaradi hude odvisnosti od benzodiazepinov (skupina anksiolitikov), pred tem pa naj bi bil celo v umetni komi in blizu smrti.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Politika
Starostniki, prepuščeni multinacionalkam
Se še spomnite leta 2010 in Mladinine peticije za odpravo vojske? V njej smo predlagali temeljito reformo vojske tako, da bi del osebja »prekvalificirali v socialne delavce, ki skrbijo za starostnike«. Danes, deset let kasneje, smo spet tam, vrtimo se v krogu: vlada načrtuje nove nakupe osemkolesnikov, največjo naložbo v obrambne sile po osamosvojitvi, med največjo zdravstveno krizo pa se je izkazalo, da je bilo več kot 80 odstotkov žrtev epidemije v domovih za ostarele.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Politika
Državna sekretarka na ministrstvu za kulturo Ignacija Fridl Jarc si je prejšnji teden ponovno privoščila javni fiasko, že drugi po aferi »odgovorila-sem-na-več-kot-50-elektronskih-dopisov-v-70-dneh«.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Politika
Večina evropskih držav je v pričakovanju prvega vala epidemije marca doživela zanimiv pojav. »Nenadoma se je vse umirilo, vladala je tišina, bolnikov je bilo malo, hodniki so bili prazni, manj je bilo rešilcev.« Tako so stanje na urgencah širom po Evropi v strokovni reviji European Journal of Emergency Medicine opisali francoski zdravniki urgentne medicine. »A tudi ko je prvi val covid-19 udaril, običajnih obiskovalcev urgence še vedno ni bilo na spregled. /.../ Prebivalstvo je spoštovalo omejevalne ukrepe in bolnišnice so v pričakovanju povečanih potreb po intenzivnem zdravljenju ustavile vse nenujne preglede in posege, urgence pa so se izpraznile same.«
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Svet
V ZDA, kjer epidemija covid-19 še vedno traja, imajo številne ženske težave z dostopom do splava. Na začetku epidemije so želele nekatere konservativnejše ameriške zvezne države (Alabama, Iowa, Arkansas, Oklahoma, Teksas, Tennessee, Ohio in Louisiana), ki tudi sicer poskušajo doseči kriminalizacijo splava, virus izkoristiti za prepoved tega, češ da ne gre za nujen medicinski poseg. Poskuse so k sreči (za zdaj) onemogočili zvezni sodniki, razen v Arkansasu, kjer kirurški splav med epidemijo ni na voljo. Toda nedavna odločitev zveznega sodnika v Marylandu Theodorja Chuanga bo nekaterim ameriškim ženskam vsaj malo olajšala dostop do splava v času epidemije. Gre za splav s tabletko, tako imenovani medikamentozni splav, ki je mogoč v zgodnji nosečnosti, do 10. tedna.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Družba
Ukrepi, ki naj bi bili namenjeni preprečevanju širjenja epidemije koronavirusne bolezni, so pošteno osiromašili kulturno ponudbo, posebej glasbeno. Kakšne omejitve morajo spoštovati organizatorji koncertov, je lepo razvidno iz razburjenega zapisa, ki ga je na družabnih omrežjih objavila ena od organizatork koncertov, ki želi ostati neimenovana: »Ko ti NIJZ zavrne vlogo za izvedbo koncertov na prostem, ki se jih ne bo udeležilo več kot 100 ljudi, ob upoštevanju vseh ukrepov in priporočil ob prijavi, z argumentom, da so na vseh prireditvah nujna sedišča (stojišča, četudi so ustrezno označena, oštevilčena in na predpisani razdalji, nikakor niso ok) in da morajo tudi VSI OBISKOVALCI (ne le osebje) koncertov NA PROSTEM ves čas nositi MASKE.« Na Hrvaškem, kjer je okužb več kot v Sloveniji, že štirinajst dni velja določilo, ki omogoča izvajanje kulturnega programa, manifestacij ali performansov pred največ 500 obiskovalci v zaprtem prostoru in do 1000 obiskovalci na odprtem. Če želi kdo pripraviti bolj množično prireditev, pa mora dobiti dovoljenje lokalne civilne zaščite.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Ekonomija
Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je sredi julija izdala šesto ekonomsko poročilo o Sloveniji, ki sovpada z deseto obletnico našega članstva v tej mednarodni organizaciji. Pohval z obeh strani ni manjkalo. Slovenija kot majhno odprto tranzicijsko gospodarstvo v marsičem simbolizira vrednote, razvojni pristop in želeno reformno agendo OECD. Na drugi strani je Slovenija svoj gospodarski napredek vse bolj vezala na njihova priporočila in usmeritve. Strategija razvoja Slovenije 2030 je nastala pod pokroviteljstvom OECD in je neuporaben nacionalni izdelek. Ekonomska diplomacija je eno, uspešnost poročil in priporočil pa nekaj drugega. Sedanje ekonomsko poročilo ostaja v standardnih okvirih napovedi in dveh scenarijev, opozarja pa predvsem na dolgoročno vzdržnost javnih financ zaradi staranja prebivalstva, na trgu dela, v reformi zdravstvenega in pokojninskega sistema. Dobili smo standardna opozorila za stare probleme. Novo je zgolj to, da jih v desetih letih dobiva že šesta vlada. Šest poročil za šest vlad v desetih letih. OECD in Slovenijo človek mora imeti rad.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Žive meje
Živimo v enem tistih redkih zgodovinskih trenutkov, ko večina ljudi pozorno spremlja državne ukrepe. Ne samo to, spremljamo celo evropsko politiko in poročanje o pogajanjih v Bruslju. Stanje nas je v to enostavno prisililo, saj je v času krize vpliv državnih in evropskih ukrepov na naša življenja več kot očiten. Ali bodo na zavodu za nas imeli kakšno službo, ali bodo naši zaposlovalci dobili subvencijo in bomo lahko nadaljevali z delom, ali bodo državni projekti stekli in bomo dobili novo pogodbo, ali bo javna uprava začela varčevati in odpuščati … vse to in še mnogo drugih vprašanj je pristalo v rokah političnih odločevalcev, večine katerih še do včeraj nismo poznali.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Kultura | Portret
Arjan Pregl, slikar in pisec, ki »riše kot otrok«
Arjan Pregl je lansko leto sodeloval na skupinski razstavi Čas brez nedolžnosti v Moderni galeriji, pregledu sodobnega slovenskega slikarstva, kjer so bila sistematično predstavljena dela uveljavljenih avtoric in avtorjev, rojenih v sedemdesetih in osemdesetih letih prejšnjega stoletja (Pregl je letnik 1973). Njegova serija za razstavo se je imenovala Karneval – na njih maske, lutke, otroški risani junaki, kot je pujsa Pepa, in internetni memi poplesavajo med pisanimi konfeti, kosi barve. Upodobljene figure so imele globlji pomen, kajti z njimi je želel Pregl med drugim opozoriti na manipulacijo podob, ki se dogaja na medmrežju; tako je stripovski junak žabec Pepe postal meme ikona, ki so jo za svojo vzeli podporniki Trumpa, podobo pujse Pepe pa je uporabljala pedofilska mreža. A desničarski internetni troli, ki se na Pregla radi spravljajo, ker je bil do potez desnice kritičen še pred nastopom sedanje vlade, zdaj pa je eden tistih, ki najglasneje opozarja na njene napake, pa tudi na nevarne ideologije in zaničevalen odnos do manjšin, žensk ali kulturnikov, so serijo izkoristili za ponovno diskreditacijo umetnika. Ker so bile na slikah tudi otroške figure, bi jo domnevno »lahko narisal vsak otrok«.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Kultura | TV
Je Aleksandra Pivec tudi virus?
Logično in pričakovano je bil osrednji prispevek ponedeljkovih Odmevov, ki jih je vodila Tanja Starič, namenjen problemu širjenja okužb v domovih za starejše. Zdravstvena politika jasno predpisuje: če je kdo pozitiven, mora stran od drugih ljudi. Ta ukrep je logičen, to pa ne velja za vse: v lokalu na primer lahko sedi 100 ljudi, a če jim začne DJ vrteti muziko, bo to nemudoma postal dogodek, ki se ga lahko udeleži le 50 ljudi, in še vse je treba popisati.
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Kultura
Izčiščeno, enostavno in ženstveno
Anja Šlibar (1987) je ilustratorka, ki je na ljubljanski Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje vpisala študij grafičnega oblikovanja, ga nadaljevala na helsinški univerzi Aalto, kjer se je osredotočila na ilustracijo, dandanes pa živi in ustvarja v New Yorku. Je ena naših najvidnejših ilustratork, ki delujejo v tujini: s svojimi minimalističnimi, izčiščenimi portreti redno opremlja članke za ugledne publikacije, kot so New York Times, New Yorker, Washington Post in številne druge. Njen značilni slog se umešča na presečišče med »minimalističnim dizajnom in podrobno ilustracijo s črnilom, grškim občutkom za linijo, njen vizualni besednjak pa v veliki meri zaznamuje ženstvenost«. Slednje se odraža predvsem pri izbiri subjektov njenih ilustracij. »Najrajši rišem bejbe,« pravi. Ko razmišlja o svojem delu, se še bolj kot z minimalizmom poistoveti s preprostostjo. »To izhaja iz mojega odpora do odvečnih stvari, ne zgolj v umetnosti, tudi v vsakdanu. Sovražim kopičenje stvari, stran vržem vse, česar nujno ne potrebujem, in tako je tudi pri ilustraciji: načelno najprej ustvarim razmeroma podrobne in pestre ilustracije, nato pa odstranim vse, kar ni bistveno,« pravi v pogovoru za Mladino. Iz istega razloga se načelno izogiba tudi barvam: »Zakaj bi dodajala barve, če lahko vse povem s črno in belo?«
-
31. 7. 2020 | Mladina 31 | Kultura
»Hočem uživati v bleščicah in se postavljati po robu dvojnim merilom družbe. Hočem nositi rožnato in govoriti o politiki,« je Taylor Swift rekla v dokumentarcu Miss Americana, ki je bil letos premierno predvajan na festivalu Sundance. Konec preteklega tedna je svoj osmi album, folklore, napovedala le nekaj ur pred izidom. Brez intervjujev, blišča in promocije je v prvem dnevu predvajanja podrla rekord najbolj predvajane izvajalke na platformi Spotify, saj si je album zavrtelo več kot 80 milijonov poslušalk in poslušalcev. Že naslednji dan je prodala več kot 1,3 milijona albumov, pri tem pa se je, ko je na Instagramu predstavila po albumu poimenovani filter, sepijo z bleščicami, spet vrnila k svoji priljubljeni temi: združevanju nepričakovanega – ne pa tudi nezdružljivega. Bleščice in bolečina, milina in odločnost, naivnost in profesionalnost, sreča in obup, političnost in pop – vse to je Taylor Swift, 30-letnica, ki jo je glasbena revija Billboard lani razglasila za umetnico desetletja. Pri tem, da že polovico življenja gradi svoj glasbeni imperij, skuša tudi čustveno preživeti: kot punca, mlada ženska, ženska nasploh, ki dela umetnost iz upovedovanja lastnega življenja. Taylor Swift, ena najboljših pisk sodobnega popa, je znana po tem, da piše skoraj izključno o sebi; njena diskografija je topografija življenja: propadlih zvez, prevelikih upov, javnih linčev, družinskih dram, prijateljskih sporov in političnih impulzov. Zato je bilo toliko presenetljiveje, da je album folklore napovedala z besedami, da gre za manj intimen album, na katerem pripoveduje zgodbe drugih, za katere naj bi navdih črpala iz zgodovine in domišljije. Poleg stalnega sodelavca in producenta Jacka Antonoffa sta se ji na tej plošči pridružila zlata dečka indie glasbe, Aaron Dessner (The National) in Justin Vernon (Bon Iver).
-
30. 7. 2020 | Politika
Še en poraz za SDS in NSi na ustavnem sodišču
Proračunski dokumenti za leto 2019 niso bili v neskladju z ustavo, so danes sporočili z ustavnega sodišča. Očitane pomanjkljivosti glede nespoštovanja fiskalnega pravila po mnenju sodišča še ne pomenijo očitka, da se je v postopku sprejemanja proračuna ogrožalo fiskalno suverenost države.
-
30. 7. 2020 | Politika
To je naslovnica jutrišnje Mladine
Jutri izide nova Mladina! Naslovnico je tokrat zakrivil naš hišni ilustrator in Prešernov nagrajenec Tomaž Lavrič. Več o kadrovanju Janševe vlade (ni pomembno, da je pismen, pomembno je, da je naš) si preberite v naslovni temi jutri. Zadnja julijska Mladina (in že 31. po vrsti letos) bo na voljo pri prodajalcih časopisov in na naši spletni strani od 31. julija dalje. #Mladina31
-
30. 7. 2020 | Družba
Amnesty International: »Gre za pravico do zdravja in življenja ljudi v domovih za starejše«
Amnesty International (AI) Slovenije znova poziva pristojne, naj takoj začnejo reševati vprašanje pomanjkanja prostora in kadrov v domovih starejših ob pojavu okužb z novim koronavirusom. Treba je začeti iskati realne možnosti za to, da se ob sumu okužb oziroma obolevnosti za stanovalce zagotovi dostojne možnosti za bivanje in okrevanje, menijo.
-
29. 7. 2020 | Politika
Upravno sodišče zadržalo predčasno razrešitev treh nadzornikov RTV Slovenija
Upravno sodišče je z začasno odredbo zadržalo sklep vlade, s katerim je 16. aprila predčasno razrešila nadzornike RTV Slovenija (RTVS) Matjaža Medveda, Ireno Ostrouško in Petro Majer, za preostanek mandata pa imenovala Boruta Rončevića, Antona Tomažiča in Draga Zadergala.
-
30. 7. 2020 | Družba
Po epidemiji in potresu so Zagreb pred kratkim doletele tudi poplave. Precej jasno je, da v primeru Zagreba ne gre za apokalipso, ampak za posledice dolgoletnih škodljivih politik zagrebškega župana Milana Bandića, ki je vpleten v cel niz sumljivih poslov. Poleg nevlaganja v mestno infrastrukturo je Bandić odgovoren tudi za zazidavanje mnogih zelenih površin v korist peščice zasebnikov in sekanje gozdov, ki naj bi mesto varovali ravno pred poplavami.
-
30. 7. 2020 | Politika
»Predsednik Pahor mi je krnil ustavno in temeljno človekovo pravico«
"Pri glasovanju o kandidatu za mesto ustavnega sodnika je očitno šlo za kršitev tajnosti glasovanja, s tem pa ustavne pravice in dolžnosti poslancev, da glasujejo po svoji vesti in avtonomno. In s tem za tisto, kar se običajno označuje za »politično korupcijo«, ki je več kot zgolj politično mešetarjenje."