-
11. 10. 2019 | Politika
Glosa: Rekonstrukcija Šarčeve ljubezenske afere
Dan se je že prevešal v noč, na Kolodvorski je napetost pred snemanjem nove oddaje Hri-Bar naraščala, mafijski šef Don Corleone je bil na svojem položaju, v studio so vstopile nalašč za ta trenutek izbrane lepotice v večerni toaleti. Med njimi je počasi proti baru hodila tudi N.H. Njena svetla pričeska je valovala v enakomernem gibanju in jasno je, da nog ni skrivala.
-
11. 10. 2019 | Družba
Handkejev strah pred slovensko državo
Slovence je vedno radostilo, da ima najznamenitejši avstrijski pisatelj PETER HANDKE slovensko dušo. Dokler ni pred mesecem dni v eseju, ki so ga ponatisnili od Francije do Srbije, povedal svoje mnenje o slovenski državi in so Slovenci začeli razmišljati, kako bi mu odvzeli nagrado Vilenice. Pri Cafe des voyageurs blizu Pariza je z nami obujal sanje iz časov, ko še ni bilo vojne.
-
11. 10. 2019 | Politika
Ve se, kdo je bil za in kdo proti evropskemu načinu življenja
Čeprav ustavno sodišče še ni objavilo odločbe o zakonu o tujcih, ni dvoma, da bo zakon razveljavljen v delu, kjer predvideva prenehanje sprejemanja prošenj za azil brez izjem in brez individualne obravnave z takojšnjo zavrnitvijo na meji.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Uvodnik
Zelo malo možnosti je, da v naslednjih tednih Levica ne bi odstopila od dogovora o sodelovanju, ki ga je podpisala s predsednikom vlade in vodjo vladajoče koalicije Marjanom Šarcem. Že od začetka poletja je namreč jasno, da so nazadnjaški in neoliberalni pogledi v tej koaliciji prevladali nad sodobnimi, ki jih je zagovarjala Levica – te bi težko opredelili kot ekstremno leve. Kar zagovarja Levica, so namreč zgolj stališča in ravnanja, ki so v skladu s sodobnimi usmeritvami po vsej Evropi, le da jih tam izvajajo tudi konservativne vlade, ker pač veliko bolj razumejo, kaj je sploh namen vlade in države, ter kako zagotavljati dolgoročno stabilnost in moč države v aktualnih gospodarskih, geopolitičnih in podnebnih razmerah.
-
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Politika
Janez Kocijančič, nekdanji direktor Adrie: Ne drži, da je tujec vedno boljši lastnik od domačega
Janez Kocijančič (1941) je v poosamosvojitvenem obdobju v javnosti znan predvsem kot športni funkcionar, kot dolgoletni predsednik Olimpijskega komiteja Slovenije in še prej, v sedemdesetih, v času največjih uspehov slovenskih smučarjev, kot predsednik Smučarske zveze Slovenije. Pred tem pa je svojo gospodarsko kariero posvetil Adrii Airways, ki jo je vodil 11 let, od leta 1982 do 1993. Vrhunec politične kariere je dosegel že leta 1973, ko je bil minister v vladi Staneta Kavčiča. V poosamosvojitvenem obdobju je vodil Združeno listo socialnih demokratov (ZLSD), do leta 1997, ko ga je na položaju nadomestil Borut Pahor. Danes je svetovalec v pokoju, na vrhu ene od stolpnic TR3 v Ljubljani.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Politika
Demokratski kongresnik Eric Swalwell, sicer nekdanji javni tožilec, je te dni – v Newsweeku – pripovedoval, kako je nekoč, ko je bil še tožilec, sodno preganjal ulične tolpe in kako je najboljše dokazno gradivo vedno ponujalo to, kar so ti gangsterji storili po zločinu. Recimo: priče so prepričevali, naj molčijo, lažejo in ne ovajajo, skušali so se dokopati do naslovov in imen prič, da bi jih lahko zastrašili, izmišljali so si alibije, da bi prikrili zločin.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Družba
Zakaj romski otroci v posebnih osnovnih šolah pridobijo več znanja kot v rednih
»Smo odprta šola in z veseljem sprejmemo vsakega gosta,« se je glasilo vabilo črnomaljske Osnovne šole Milke Šobar - Nataše. Ker gre za osnovno šolo z največjim odstotkom romskih otrok in ker takšne šole posebej nerade odpirajo vrata javnosti, vabila ni bilo mogoče prezreti.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Politika
»Vredno nacistične propagande«
Na Poljskem in v nekaterih baltskih državah, torej tistih, v katerih so prebivalci na lastni koži izkusili represijo sovjetskega režima, v zadnjih desetletjih pripravljajo različne resolucije, katerih namen je izenačiti oba totalitarizma, nacizem in komunizem. Takšna je tudi najnovejša Resolucija o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope, za katero je 19. septembra glasovala velika večina poslancev v evropskem parlamentu. Tudi tokrat, kot že v podobni resoluciji iz leta 2009, so v prizadevanjih, da bi totalitarizma izenačili, opozorili na sporazum o nenapadanju, ki sta ga 23. avgusta 1939 v imenu svojih držav podpisala Molotov in Ribbentrop, sovjetski in nemški zunanji minister, ter protokole, na podlagi katerih naj bi si državi razdelili Evropo. Zdaj še trdijo, da je prav ta sporazum »utrdil pot za izbruh druge svetovne vojne«.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Kultura | TV
V prestižnem nedeljskem televizijskem terminu tudi to jesen kraljuje Popova oddaja Znan obraz ima svoj glas. Znani in »znani« Slovenci se zamaskirajo v slavne glasbenike in nastopijo z znanimi pesmimi, njihove nastope ocenjuje žirija, vmes je nekaj drame in vse skupaj povezuje Denis Avdić. Ta ohranja svoj značilni slog, v katerem znane stereotipe bolj ali (pogosto) manj uspešno plete v humorne domislice. Za nekatere šale, na primer, kako so zdravniki tudi igralci, saj lažejo, da ne bo bolelo, lahko rečemo, da so sicer ne najbolj originalne, pa tudi posebej škodljive ne.
-
11. 10. 2019 | Mladina 41 | Politika
Matej Tašner Vatovec, Levica: Vlada je hitro začela iskati podporo na desnici
Marjan Šarec, ki že leto dni vodi manjšinsko vlado, se je znašel pred prvo resno politično preizkušnjo. Pravzaprav premislekom – stranka Levica, ki je v partnerskem sporazumu z vlado, mu je zaradi različnih razlogov začela umikati podporo. Zdaj ima pred seboj dve možnosti, ali se s partnersko stranko skuša dogovoriti o drugačni vsebini politik, ki jih podpira vlada, ali pa se odloči za obrat, za drugo pot, za smer, ki bo pomenila odmik od levosredinske usmeritve.
-
11. 10. 2019 | Družba
Google je bil lani pripravljen za kitajski trg narediti cenzurirano verzijo svojega brskalnika, ki bi filtriral vsebine s področja človekovih pravic, demokracije in protestov. Novih 750 milijonov potencialnih uporabnikov je pač mamljiva številka.
-
11. 10. 2019 | Kultura
Ne veste kam čez vikend? V Božidarju bo potekalo praznovanje 5. obletnice Stiroporja, ki jo bodo obeležili s 3-urnim DJ setom ameriške techno eminence Functiona, v Gala hali bo v okviru serialke Zeleno sonce nastopil Soulbrother Slipmat, v K4 pa bo sezono SOLVD kolektiva odprl britanski DJ Michael James.
-
10. 10. 2019 | Družba
Ustavno sodišče razveljavilo zakon o tujcih
Po neuradnih a zanesljivih informacijah so ustavni sodnice in sodniki razveljavili novelo zakona o tujcih, ki jo je pred leti sprejela vlada Mira Cerarja. Razveljavili so sporni 10b. člen, ki je določal, da lahko policija na meji zavrača vse prošnje za azil brez individualne obravnave.
-
10. 10. 2019 | Kultura
Kaj imata letošnja Nobelova nagrajenca za književnost s Slovenijo?
Ko je Švedsko akademijo lani pretresel spolni in finančni škandal, zaradi katerega je izstopilo več članov, so se odločili Nobelovo nagrado za književnost za eno leto zamrzniti in v tem času ponovno vzpostaviti ugled ter kredibilnost akademije. Po daljšem zatišju so torej letos podelili dve Nobelovi nagradi za književnost: lavreatka za leto 2018 je poljska pisateljica Olga Tokarczuk (1962), letošnji lavreat pa avstrijski pisatelj Peter Handke (1942).
-
10. 10. 2019 | Družba
»Solidarnost s Svetlano Slapšak!«
Boris A. Novak, pesnik in podpredsednik Mednarodnega PEN-a, v javnem pismu izraža ogorčenje in hkrati obsoja »serijo verbalnih napadov in fizičnih groženj, ki jim je v zadnjih mesecih izpostavljena dr. Svetlana Slapšak«.
-
10. 10. 2019 | Družba
Zahteva za omejitev cen v domovih za starejše
Zasebni domovi za starejše s koncesijo izdatno služijo na račun starejših, ker jim neupravičeno in nepravilno zaračunavajo lastne stroške investicije ali posojil, opozarjajo v Levici. Ker pristojno ministrstvo v zadnjih desetih letih ni storilo nič za odpravo nepravilnosti, v Levici na to temo zahtevajo nujno sejo odbora Državnega zbora (DZ).
-
10. 10. 2019 | Družba
»Opozorili me nikoli niso, čeprav sem stavil veliko več, kot mi je dovoljeval proračun«
»Stavim pet frankov, da bo Francija zmagala«. S to stavo skupine prijateljev se je začela odvisnost Švicarja Thomasa Suterja (ime so v uredništvu spremenili) od iger na srečo. Začelo se je med svetovnim nogometnim prvenstvom leta 2016, ko je tu in tam začel ob pivu ob koncu dneva na spletu vplačevati športne stave. »Enkrat sem jih potem začel vplačevati tudi ob koncu tedna, potem celo me delovnim časom. Ujel sem se v vrtinec in stavil sem vedno večje zneske,« je povedal za Neue Zürcher Zeitung. Danes, tri leta kasneje, je izgubil 200 tisoč frankov in obiskuje terapijo.
-
10. 10. 2019 | Družba
»Danes želimo vse težave rešiti takoj. In psihiatrična zdravila so takšna bližnjica.«
Specialistka klinične psihologije in psihoterapevtka dr. Polona Matjan Štuhec že več kot 30 let pomaga ljudem v duševni stiski. Začela je v javnem zdravstvu, nato pa je leta 1995 odšla med zasebnike. Skupaj s kliničnima psihologoma prof. dr. Petrom Praperjem in Bojano Moškrič je ustanovila Inštitut za klinično psihologijo in psihoterapijo, kjer storitve izvaja samoplačniško. A čeprav je njene terapije treba plačati iz lastnega žepa, ji dela ne zmanjka. Živimo v svetu izobilja, počutimo pa se vse bolj prazne, izčrpane, depresivne. Med njenimi pacienti so tudi uspešni poslovneži, zdravniki, sodniki in novinarji. Duševna stiska pač ne diskriminira – ne po spolu, ne po uspešnosti v poklicu, ne po debelini denarnice. Pot do duševnega zdravja je navadno zelo naporna in lahko traja leta. »Pri duševnem zdravju ni instantnih rešitev,« pravi.
-
10. 10. 2019 | Svet
Ameriški predsednik Donald Trump je bogati zbirki laži in polresnic, s katerimi skuša opravičevati svojo uničevalno politiko, nedavno dodal novo. Ko so ZDA dokončno izdale zaupanje Kurdov, svojih dovčerajšnjih zaveznikov v boju proti Islamski državi, in dopustile ofenzivo Turčije na njihova ozemlja ob meji s Sirijo, je potezo obrazložil s preprosto logiko: »Kurdi nam tudi niso pomagali v Normandiji.«
-
10. 10. 2019 | Družba
V čevapčiče in pleskavice dodajali prepovedano snov
Inšpekcija uprave za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin je septembra izvedla poseben nadzor nad uporabo aditiva iz skupine sulfitov. Pod lupo je vzela osem trgovskih verig, 22 mesnic in 17 gostinskih obratov, skupaj pa so inšpektorji odvzeli 34 vzorcev, prisotnost sulfita so ugotovili pri enem, so sporočili s kmetijskega ministrstva.
-
10. 10. 2019 | Družba
Stari in revni v socialni državi
Po podatkih SURS iz 2018 pod pragom revščine živi skoraj 270 000 ljudi, med njimi je 89 000 upokojencev, od tega kar 60 000 žensk. Stopnja tveganja revščine je najvišja prav pri upokojenkah, na kar vpliva njihov spolno specifičen potek življenja – vsaka četrta ženska, rojena pred letom 1945, je bila zaposlena manj kot 14 let, od tega pa je odvisna tudi višina pokojnine, ki jo prejema.
-
10. 10. 2019 | Svet
Zaradi stranskih učinkov zdravila morajo plačati milijardno odškodnino
Farmacevtski gigant Johnson & Johnson bo moral zaradi stranskih učinkov zdravila za duševne bolezni oz. tega, da nanje ni opozoril, plačati osem milijard dolarjev odškodnin in obresti, je odločila porota na sodišču v Filadelfiji. Zdravilo je namreč povzročilo rast dojk pri moških.
-
10. 10. 2019 | Politika
Zmago Jelinčič: Nima se kaj deliti, vse je bilo moje
"Nima se kaj deliti, vse je bilo moje. Tudi hiša v Ljubljani je bila že prej moja, Monika k meni ni prišla z nobenim premoženjem in tudi nobenega vlaganja ni bilo v hišo v Ljubljani ali na Obali. Na sodišče sem že vložil zahtevo za ločitev in zahtevo za vrnitev darila. To je bilo 650 tisoč evrov, ki sem jih z darilno pogodbo podaril za nakup parcele v Semedeli." (Zmago Jelinčič za Žurnal24 o ločitvi in delitvi premoženja)
-
10. 10. 2019 | Svet
ZDA pripravljajo sankcije proti Turčiji in opozarjajo na morebitno okrepitev Islamske države
Ameriški senatorji obeh strank so pripravili predlog zakona o uvedbi sankcij proti Turčiji zaradi napada na Kurde na severovzhodu Sirije, od koder je predsednik Donald Trump umaknil ameriške vojake in Turčiji odprl vrata za invazijo. Državni sekretar Mike Pompeo se je postavil v bran umiku in zanikal, da bi ZDA Turčiji dale dovoljenje za ofenzivo.
-
10. 10. 2019 | Svet
Z eksplozivom nad parado ponosa
Prejšnji teden je med poljsko parado ponosa v Lublinu skoraj eksplodirala doma izdelana bomba. Na ulice je z željo po svobodnejši prihodnosti stopilo okoli 1.500 ljudi, protest pa so poleg najdenega eksploziva ovirale tolpe antagonistov. Gibanje WeMove EU, ki se med drugim zavzema za državljanske svoboščine in pravice ter se bori proti diskriminaciji, poziva, da ukrepamo takoj in s podpisom deklaracije ter donacijami podpremo skupnost.
-
10. 10. 2019 | Svet
Vojaški uslužbenec obtožen izdaje skrivnosti novinarkama
Ameriška zvezna policija FBI je v sredo aretirala 30-letnega vojaškega obveščevalnega analitika Henryja Kyla Freseja, ki je obtožen izdaje zaupnih informacij o oborožitvenih sistemih tuje države dvema novinarkama. Tuja država v obtožnici ni identificirana tako kot nista niti novinarki.
-
10. 10. 2019 | Svet
Bo Trump prvi predsednik, ki bo razrešen z odpoklicem?
Nova Mladina izide v petek, 11. oktobra. Naslovnico je oblikoval Ivian Kan Mujezinović. Kmalu na vseh prodajnih policah in v naši spletni trgovini! Vabljeni k branju! #Mladina41
-
10. 10. 2019 | Družba
Nogometaši dobili prepoved nakupovanja na proste dni
Vodstvo nemškega nogometnega prvoligaša RB Leipzig, za katerega igra nekdanji slovenski reprezentant Kevin Kampl, je svojim igralcem prepovedalo, da na proste dneve namesto počitka obiskujejo nakupovalne centre po Evropi.
-
10. 10. 2019 | Kultura
Filmski festival o mestih, urbanosti in arhitekturi
Po uspešni lanski izvedbi se je kulturno društvo prostoRož, ki se ukvarja z raziskovanjem javnega prostora in njegovega pomena za lokalne prebivalce in družbo, odločilo za organizacijo druge edicije filmsko-urbanističnega festivala EDO, ki je ime dobil po slovenskem arhitektu in urbanistu Edvardu Ravnikarju – prijatelji so ga namreč klicali Edo. Organizatorji festivala so ime izbrali, ker Ravnikarjevo delo še vedno pomembno vpliva nanje kot arhitekte, sociologe in prebivalce Ljubljane. »Ne vemo, ali je bila Edvardova vizija mesta najboljša možna, vemo pa, da še vedno vpliva na nas. Zato festival, ki poskuša razumeti in kritično ovrednotiti različne vizije urbanega razvoja, nosi njegovo ime.«