-
-
Privolitve, ki jih dajemo Facebooku ali Googlu, so videti malo pomembne in abstraktne. Zaprosila za dostop do naših podatkov, ki se prikazujejo na zaslonih in zaslončkih, so moteča, ponavljajo se, dokler ne pritisnemo »da«. Sicer se zavedamo, da smo s tem nekomu omogočili dostop do svojih osebnih podatkov, celo najintimnejših, kot je kraj, kjer smo, a se nam zdijo koristi zaradi te izmenjave večje od škode. Kaj pa si bodo pomagali z menoj, z enim od tisoč in tisoč uporabnikov, se verjetno sprašujemo. Toda velikani, ki v namenske programe vgrajujejo mamljive nove funkcije, računajo prav na to utvaro. Ali so minusi za nas nazadnje večji od plusov? Za Facebook, Google, Amazon, Airbnb, Uber … za danes največja podjetja na svetu, ni dvoma, da jim je internetna revolucija prinesla več dobrega kot slabega. Kaj pa vsem drugim?
-
V valu proslav ob obletnici plebiscita so se samostojnosti poklonili tudi dijaki ljubljanske Gimnazije Bežigrad. Pripravili so več skečev, v katerih so nastavili ogledalo družbi – to pa ni bilo pogodu tistim, ki so v zrcalu prepoznali odsev svojega obraza.
-
V Sloveniji smo ponosni na raven socialnih pravic, saj so te, če jih primerjamo s tistimi v drugih postkomunističnih državah, ostale na zavidanja vredni ravni. A socialni sistem se je v zadnjem obdobju znašel v precejšnjih težavah. Četudi pogosto beremo o težkih razmerah v zdravstvu ali šolstvu, so dejansko prav zaposleni v socialnem varstvu najbolj na udaru: po zaposlenih na prebivalca smo tukaj na najnižjih mestih na mednarodni lestvici. Ker hkrati dejanske potrebe prebivalstva naraščajo, sociologi opozarjajo na možnost zloma sistema in privatizacijo številnih področij. Na čelo tega zahtevnega resorja je koalicija imenovala nekdanjo vodjo mariborske upravne enote, nekdanjo državno sekretarko na ministrstvu za javno upravo in predsednico lokalnega odbora SMC v Slovenskih Konjicah, 42-letno Ksenijo Klampfer. Klampferjeva se je pred novim letom že morala ukvarjati z zvišanjem minimalne plače in stavko zaposlenih v centrih za socialno delo (CSD).
-
Če ste zadnje tedne med brskanjem po Facebooku opazili protimigrantski oglas, ki ga je plačala madžarska vlada, niste edini. Z vsebino meri tudi na slovenske uporabnike, stare 32 let ali več. Oglas madžarske vlade je do danes videlo že več kot devet milijonov ljudi. V njem nastopa Guy Verhofstadt, vodja liberalne in demokratske koalicije ALDE v evropskem parlamentu; avtorji videa so iz konteksta vzeli njegovo izjavo, v kateri pravi, da potrebujemo migracije. Verhofstadt je od Facebooka, ki ga je v javnem sporočilu imenoval Fakebook, zahteval, da sporni video umakne, a je ta zahtevo zavrnil.
-
Nočne klube zaznamuje minljivost: z zatonom scen izginjajo tudi zatočišča rejverjev in od vznika klubske kulture smo pri nas videli delovati že neštete diskoteke z omejenim rokom trajanja, to so bili Turist, Valentino, Subsub, Hound Dog, Palma, B51, Dakota, Bellevue, Lipa, Babilon, Eldorado, Black Jack, Fun Factory, The Cube … Vse to so imena ljubljanskih klubov, ki bodo z novimi generacijami rejverjev potonila v pozabo. Delujočih diskotek, ki se lahko pobahajo s kar tremi (in pol) desetletji delovanja, po svetu ni veliko, pri nas pa je zgolj ena. Gre seveda za najglasnejšo klet v Ljubljani, legendarni Klub K4.
-
Kaj obljubi populist? Tole: zgradili bomo zid, postavili bomo ograje, zaprli bomo meje – nobenih beguncev ali ekonomskih priseljencev ne bomo sprejemali! Ljudstvo je navdušeno. Še toliko bolj, ko populist obljubo izpolni. Meje zapre. Nobenih beguncev, sploh pa nobenih ekonomskih priseljencev, nobenih ekonomskih migrantov. Ljudstvo je navdušeno. Populistova politika se itak glasi – ekonomski migranti so le navadni paraziti, ki se šlepajo na begunce! Zato nimajo vstopa. Ljudstvo je navdušeno. In tako v deželo ni ne beguncev ne ekonomskih migrantov. Ljudstvo je še kar navdušeno in navdušeno.
-
V prazničnem času je bila gneča v priljubljeni zagrebški slaščičarni Torte in to precejšnja. Kljub temu sta se odločila sestati prav v njej, da bi prigriznila kaj sladkega in si nekoliko osladila grenko politično življenje. Prvi je bil svetovalec predsednice države za notranjo politiko in bla bla …, drugi pomembnež iz obveščevalne agencije – težaško delo, vražja vsakodnevna skrb za varnost nacije. Tako sta ta pomembna možaka sedla skupaj.
-
4. 1. 2019 | Kultura
Ne veste kam v petek in soboto zvečer? V Božidarju bosta nastopila DJ-ja Dojaja in Zhe, v Terminal Clubu Lab Doctors, v Klubu Monokel Lara & Jesusonecstasy, v Gala hali pa bodo predstavili novo kompilacijo spletne založbe Snif recs, ki letos praznuje 3. obletnico delovanja. Ob tej priložnosti bodo nastopili DVMIR, Kanomotis, Simonok in Proove.
-
4. 1. 2019 | Kultura
V spomin na Amosa Oza (1939-2018)
Ob smrti Amosa Oza, enega največjih literatov današnjega časa, bodo 7. januarja ob 20.00 v ljubljanskem Mini teatru pripravili umetniški večer v njegov spomin, na katerem bodo nastopili slovenski gledališki igralci, študenti AGRFT in drugi, ki bodo brali odlomke iz negovih del. Dogodek je nastal v sodelovanju Judovskega kulturnega centra Ljubljana, Mini teatra in Slovenskega Pena.
-
3. 1. 2019 | Družba
Kako oglaševalci nadzirajo naše misli
Če bi živeli pred 500 leti, bi bil naš pogled na svet povsem drugačen, posledično bi tudi naše odločitve bile povsem drugačne. Kdo oziroma kaj torej vpliva na naše odločitve? So res povsem naše? Na naše misli vpliva družbeno okolje, zlasti prepričanja, ki nam jih posredujejo tisti, ki imajo moč. Včasih so to bili monarhi, aristokrati, verski voditelji. Danes pa nam koncerni, milijarderji in mediji sporočajo, kaj naj mislimo. Ljudje smo etične in intelektualne gobe, kar pomeni, da v naše dobro in slabo podzavestno vpijamo vplive, ki nas obkrožajo, v Guardianu piše George Monbiot.
-
3. 1. 2019 | Družba
To je naslovnica jutrišnje Mladine
Več si preberite v jutrišnji Mladini! Avtor naslovnice je Tomaž Lavrič. Dobrodošli v novem letu! #Mladina1
-
2. 1. 2019 | Politika
Demokratične vlade v povprečju na oblasti ostanejo tri leta, populistične pa kar šest let in pol
Ko je desničarski populist Jair Bolsonaro, ki je javno povedal, da občuduje vojaško diktaturo, ki je v državi vladala med letoma 1964 in 1985, oktobra 2018 zmagal na predsedniških volitvah v Braziliji, so bila mnenja o posledicah te odločitve deljena. Nekateri strokovnjaki so svarili, da je grožnja za demokracijo, drugi so bili prepričani, da bodo močne institucije vključno z močnimi mediji in neodvisnim sodstvom njegove avtoritarne težnje držale na vajetih.
-
31. 12. 2018 | Družba
Drage bralke, dragi bralci, v novem letu vam želimo vse dobro in da nas boste še naprej spremljali, mi pa se bomo trudili, da vam še naprej nudimo kakovostne novinarske vsebine! Srečno 2019!
-
31. 12. 2018 | Politika
Najbolj brani članki v letu 2018
Leto 2018 se bliža h koncu, zato smo za vas pripravili lestvico najbolj branih člankov na spletni Mladini. Gre za vsebine, do katerih ste najraje dostopali v iztekajočem se letu. Vabimo vas k ponovnem branju. Uredništvo spletne Mladine vam želi vse dobro v prihajajočem letu!
-
31. 12. 2018 | Družba
Rdeči karton za rasizem v nogometu
V sredo, 26. decembra, so v italijanski Serie A odigrali 18. krog nogometnega prvenstva. Praznični dan, ki je po zaslugi sv. Štefana dela prost, so številni preživeli v družbi nogometa. V živo na stadionih širom Italije si je tekme ogledalo 254.052 gledalcev, po televiziji pa je tekme spremljalo več milijonov navijačev. A dogajanje na igriščih žal so žal zasenčili rasistični izpadi na tribunah in nasilje med radikalnimi navijači po večerni tekmi med Interjem in Neapljem (Napolijem).
-
31. 12. 2018 | Kultura
V slovenskih kinematografih bo od 3. januarja dalje na ogled film Starec in pištola v režiji Davida Loweryja, ki je nastal po članku Davida Granna v reviji The New Yorker. V filmu spremljamo resnično zgodbo o šarmantnem bančnem roparju Forrestu Tuckerju, ki se je odločil živeti po svojih pravilih in se pri tem tudi zabavati.
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Uvodnik
Kdor je v sredo, 19. decembra, odprl spletno stran Spiegla, hamburškega tednika, s katerim Mladina sodeluje že leta, njegovi avtorji so del Mladine že dobrih deset let, je dobil vtis, da se je začela vsaj vojna. Prvo stran je zasedal le en članek. To mediji naredijo v res izjemnih situacijah, ko se dogaja kaj pomembnega, velikega. In za Spiegel se je. Časopis, ki je znan po neizmerni natančnosti – vsak članek prebere področni urednik, nato pravnik, odgovorni urednik, urednik deska, vsak podatek pa preverijo še v dokumentaciji, kjer 60 ljudi pred objavo preverja številke, imena in navedke v člankih –, je ugotovil, da ima v svojih vrstah novinarja, ki si je zgodbe izmišljeval. Claas Relotius ni poročal le za Spiegel, temveč za številne medije, je dobitnik kopice nagrad, zadnjo je dobil samo štirinajst dni pred razkritjem, da je slepar. V Mladini in Globalu sicer nismo objavili nobene njegove reportaže – bile so preveč ekskluzivne, da bi lahko posegali po njih. A če bi lahko, bi. Kdo ne bi objavil reportaže o sirskem dečku, ki verjame, da je povzročil državljansko vojno?
-
28. 12. 2018 | Politika
Radio Mladina: Zakaj je Marjan Šarec osebnost leta 2018
Uspeh Marjana Šarca ni presenetil le Viktorja Orbána. Presenetil je tudi slovenske volivce. Tri mesece po volitvah vlado kot uspešno ocenjuje polovica vprašanih. V dobi nezaupanja do vseh in vsakogar je to presenetljiv rezultat. Več v pogovoru z Juretom Trampušem, ki je v novi Mladini (zadnji letos) pisal o tem, zakaj si aktualni predsednik vlade zasluži naziv Mladinine osebnosti leta. #Mladina52
https://w.soundcloud.com/player/?url=https%3A//api.soundcloud.com/tracks/550572024&color=%23ff000f&auto_play=false&hide_related=false&show_comments=true&show_user=true&show_reposts=false
-
-
28. 12. 2018 | Družba
Ženska leta o življenju brez dojke in kardašijanizaciji uma
Revija Gracija v Bosni in Hercegovini je za osebnost leta izbrala pesnico, aktivistko in kolumnistko Martino Mlinarević, ki je za naslovnico pozirala na drzni fotografiji s pomembnim sporočilom. Kot je nagrajenka zapisala na svojem profilu na Facebooku, je fotografija na naslovnici pomembna, ker smo na vsakem koraku bombardirani s popolnostjo in ker živimo v fotošopiranih življenjih, v katerih imajo otroci o sebi popačene predstave. Martina Mlinarević govori o kardašijanizaciji uma, ki je zdesetkan skozi deset instagram filtrov.
-
28. 12. 2018 | Družba
Srečno 2019!
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Politika
V petek, 16. novembra, je na kraljevem gradu v Budimpešti potekala letna konferenca Madžarov, ki ne živijo na Madžarskem. Tam so bili tudi Madžari iz Slovenije. Nagovoril jih je seveda predsednik madžarske vlade Viktor Orbán. Bil je slabe volje. Alenka Bratušek je že na zaslišanju za ministrsko mesto začela govoriti o tem, da bi morala Slovenija infrastrukturne projekte graditi sama. Madžari so si dostop do morja najprej poskušali zagotoviti s Hrvati, potem s Slovenci, zdaj pa bodo, tako Orbán, poskušali z Italijani. »V Trstu imamo možnost za pridobitev večinskega lastništva v nekaterih delih pristanišča in zagotovitev varnejšega dostopa do morja za madžarsko blago,« je dejal Orbán in zraven še vljudno okrcal sestrsko SDS, ker je sodelovala pri referendumu o drugem tiru.
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Družba
Keith Lowe, britanski zgodovinar
Keith Lowe (1970) je leta 2012 zaslovel z zgodovinsko monografijo Podivjana celina, v kateri je podrobno in nazorno opisal maščevanje nad okupatorjem in njegovimi sodelavci, tudi politično nasilje in državljanske vojne, vse tisto krvavo dogajanje, ki je Evropo zaznamovalo prva leta po 2. svetovni vojni. Britanski zgodovinar tudi v najnovejšem delu Strah in svoboda (slovenska prevoda obeh del sta izšla pri Založbi Modrijan) razčlenjuje povojno dogajanje, vendar se v njem osredotoča na opis oblikovanja novega svetovnega reda, ki je vzniknil na ruševinah vojne.
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Komentar
Kako vzgojiti feministična sinova
Vsa darila za pod novoletno jelko že imam. Če se sprašujete, kateri norec je že novembra nabavljal darila – to sem bila jaz. Trgovine so se s trendovskimi igračami napolnile med prvonovembrskimi počitnicami in potem so najbolj zaželene igrače hitro izginjale s polic. Letos mi je končno uspelo pravočasno izpeljati akcijo pisanja pisma Dedku Mrazu in dobiti seznam želja obeh sinov. K temu je pripomoglo tudi, da sta že v drugem razredu in končno znata sama napisati, kaj bi rada. Na srečo še ne bereta dovolj dobro, da bi brala ta članek in izvedela, da daril ne prinaša Dedek Mraz, ampak mama. Eden je napisal: »Dragi Dedek Mraz, prinesi mi nekaj od tega.« Drugi pa: »Prosim, prinesi mi vse to.« Nekaj dešifriranja je bilo potrebnega, da sem razvozlala fonetični zapis korejsko-angleških imen za vrtavke, ampak z malo poglabljanja v trenutno priljubljene risanke je šlo.
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Komentar
Ko v nočni temi nad Misisipijem skozi gozd drsim proti New Orleansu, v zastarel avtoradio skoraj 30-letnega volva 240 komaj verjetno doštukani iPhone predvaja Lore, podcast mojstra teme in suspenza Aarona Mahnkeja. Priložnosti (tema, avto, mistika) primerno se izbrana epizoda imenuje Izlet. So zgodbe, Mahnke sporoča poslušalcem, ki v tkanino pripovedovanega sveta zarežejo tako globoko, da za večno spremenijo ne samo njeno podobje, temveč tudi samo sestavo. Ena izmed njih je zgodba o Barneyju in Betty Hill, po kateri so skoraj vse popkulturne upodobitve vesoljcev od šestdesetih let z Dosjeji X na čelu podedovale motiv zunajzemeljske ugrabitve. Betty in Barney Hill sta tako rekoč lastnoročno izumila žanr malih mož, ki se v letečih krožnikih spuščajo nad Zemljo, si izposojajo ljudi za medicinske raziskave in jih nato malo rabljene in za večno zaznamovane vrnejo na Zemljo.
-
28. 12. 2018 | Mladina 52 | Kultura | Portret
Timon Šturbej, gledališki in filmski igralec …
Če boste v središču Ljubljane opazili mladeniča, ki zamišljeno postopa naokoli in sam pri sebi nekaj mrmra, se nikar ne čudite. Zelo verjetno je, da ne gre za čudaka z glasovi v glavi, temveč za Timona Šturbeja, mladega igralca, ki na poti z gledališke vaje na snemanje filma ponavlja tekst za katerega izmed številnih likov, med katerimi dan za dnem preklaplja kot po tekočem traku. Šturbej, eden najbolj zaželenih igralcev mlajše generacije, se lahko v dramsko ali filmsko osebo tako vživi, da ga na ulici včasih stežka prepoznajo celo prijatelji. Tako je bilo denimo med snemanjem filma Posledice, čislanega prvenca Darka Štanteta, v katerem Šturbej igra Želeta, nasilnega prestopnika, poglavarja druščine mladih nepridipravov iz prevzgojnega zavoda. Vlogi v Posledicah je bil tako predan, da je zanjo radikalno spremenil zunanji videz: v fitnesu se je vidno okrepil, se pobril po glavi, obenem pa začasno spremenil tudi način govora in slog hoje.
-
28. 12. 2018 | Kultura
V K4 prihaja nemški techno romantik Skee Mask, v Kino Udarnik avstrijski producentski dvojec Dossa & Locuzzed, ki trenutno velja za eno izmed bolj vročih imen drum & bassa, v Tivoli Club pa angleška legenda acid techna in lastnik založbe Hydraulix Records - D.A.V.E. The Drummer.
-
27. 12. 2018 | Družba
Zakaj ne bo davka na sladke pijače
Državljanom kot kupcem se ni treba bati podražitve sladkih pijač in živil zaradi uvedbe posebnega davka na sladkor. Na ministrstvu za finance enako kot na ministrstvih za zdravje in za kmetijstvo menijo, da je prostovoljna zaveza proizvajalcev za zmanjšanje količine dodanega sladkorja v pijačah in živilih veliko učinkovitejša rešitev.
-
27. 12. 2018 | Družba
Kdo vse je prejel naziv Mladinina osebnost leta?
Tudi letos smo na Mladini izbrali osebnost leta. Že tradicionalno jo ovekovečimo na naslovnici zadnje številke v letu. Zakaj je prav aktualni predsednik vlade Marjan Šarec najbolj zaznamoval leto 2018, boste lahko prebrali jutri v novi Mladini, naslovnico pa smo razkrili že danes.