-
23. 10. 2008 | Mladina 43 | Kultura | Knjiga
Dušan Jelinčič: Kam gre veter, ko ne piha
»Ali se splača vložiti toliko toliko toliko truda za neko neznatno snežno ravnico na vrhu najvišje špice tu naokoli?« se sprašuje avtor, ko ga malo spusti evforija in mu začne v rit skakati kuzla utrujenost po osvojitvi vrha. Pod skoraj zenovsko neodgovorljivim naslovom se skriva tipičen gorniški potopis, kakršen ima pri nas zelo močno tradicijo, tudi zaradi razširjenosti pohodništva, plezalstva,...
-
16. 10. 2008 | Mladina 42 | Kultura | Knjiga
Lovro Matič, Toto: Sokol in Golobica
Ko se je na Mladininih straneh pojavila Usodna gora, prvi del Sokola in Golobice, so najbolj zagrizeni konzumenti pohiteli v fotokopirnice. V Sloveniji namreč nikoli ne veš. Če Sokol in Golobica ne bi izšel v albumu, bi trg zagotovo preplavile piratske kopije - kar se je slovenskemu stripu do sedaj zgodilo samo dvakrat: prvič konec osemdesetih, ko se je masovno fotokopiralo Diarejo, da bi se jo nato glede na...
-
16. 10. 2008 | Mladina 42 | Kultura | Knjiga
»Ravnokar si mi povedal dolgo ljubezensko zgodbo, ob kateri bi se zjokala moja stara mama in mogoče celo jaz, če bi le še malo nadaljeval,« komentira pred sladkobnim finalom, skoraj z našimi besedami, celoten ljubavni razplet poučeni in z vsem seznanjeni opazovalec in zvest prijatelj protagonista. Sama štorija res poskuša nagovarjati naše solzne mešičke in je verjetno pri bralkah s takšnim bralnim...
-
9. 10. 2008 | Mladina 41 | Kultura | Knjiga
Češki pisatelj - avtor legendarne »Šale« in »Neznosne lahkosti bivanja« -, ki je emigriral v Francijo sredi sedemdesetih, je dokaz vitalnosti literature. Pisatelj, ki je bil mojster pripovedovanja v češkem jeziku, je zdaj cenjeni pisec v francoskem jeziku. Pisatelj, ki je briljiral v ironiji in subtilnosti prikazovanja vsakdanjega komunizma, je zamenjal tudi svojo temo, z njo pa je prešel...
-
9. 10. 2008 | Mladina 41 | Kultura | Knjiga
Ob branju prvenca Svetkove, romana Od blizu, smo imeli ves čas občutek, da zna pripovedovati, vendar ne ve čisto natančno, o čem sploh bi, da pisavi manjka predvsem podkletenosti z izkušnjo in je zato nekoliko izpraznjena. Avtorica pošlje junakinjo v Romunijo - ki to ni, namreč ni ne posnetek neke recimo daljne, zabačene vzhodnoevropske dežele ne čista izmišljija, niti ni karikiran in s tem literarno učinkovit...
-
2. 10. 2008 | Mladina 40 | Kultura | Knjiga
Težko, če nimaš zgodbe. Dobre zgodbe, se razume. »Zgodbe so oprema za življenje,« je rekel Kenneth Burke, ki ga v Zgodbi citira tudi Robert McKee, eden izmed gurujev sodobne filmske scenaristike, ki ve, da trik ni v formulah in receptih, ampak v večnih, univerzalnih formah, ne v stereotipih, ampak arhetipih, ne v skrivnosti pisanja, ampak v resničnosti, ne v načrtovanju tržne uspešnosti, ampak v...
-
2. 10. 2008 | Mladina 40 | Kultura | Knjiga
Dva debeluha tacata po dveh prevodnih bralnih špehih, izdanih v zadnjem času; eden je Toolov vitez žalostne in razmahane postave iz Zarote bebcev, romana iz tridesetih let, ki se spogleduje z Rabelaisom in Don Kihotom obenem, čeprav se dogaja ob Misisipiju v tridesetih letih, drugi je sodobni ruski bogataš Miša iz romana Absurdistan. Miša je sin ruskega mafioza in potem skoraj proti lastni volji naturaliziran...
-
25. 9. 2008 | Mladina 39 | Kultura | Knjiga
Ana Politkovska: Zadnji zapisi
Zapisi legendarne ruske novinarke iz let 2003-2005
-
25. 9. 2008 | Mladina 39 | Kultura | Knjiga
Drago Jančar: Drevo brez imena
Janez Lipnik iz novega Jančarjevega romana je pravi lipe, zraven pa ga muči še vrtoglavica zgodovine. Kot arhivar in kukec trdoglavec se je namreč zažrl v dokument o velikem svetovljanskem pofuklju, katerega življenjsko zgodbo potem rekonstruira, od upravitelja gradu Soteska do četniškega stotnika in spektakularnega pobega iz gorečega Turjaka, pa v emigracijo.
-
18. 9. 2008 | Mladina 38 | Kultura | Knjiga
Tim Harford: Ekonomist pod krinko
Kamerun je bil reven. Tudi Kitajska je bila revna. In to jima je bilo skupno: zelo dolgo sta bila revna. Stalno, obupno, vztrajno. Toda Kitajska je potem obogatela, Kamerun pa je ostal reven. Zakaj revne države ostajajo revne, Kitajska pa je obogatela? To ste se gotovo že večkrat vprašali. Pa ste si tudi odgovorili? Na to vprašanje si najlažje odgovorite, če si odgovorite na vprašanje: zakaj je tako težko kupiti...
-
18. 9. 2008 | Mladina 38 | Kultura | Knjiga
Ghosh, v angleščini pišoči bengalski prozaist, se očitno napaja iz več virov; je do konca očaran nad regionalnim, nad rodno deželo plime, nad delto Gangesa, ki se razteza nekje od Kalkute navzdol in jo na nedoločeni meji z morjem sestavljajo številne struge, rokavi in mrtvice, pri morju se združi z Bramaputro in ustvari, pravi literarna oseba, največji svetovni veletok, če upoštevamo še podvodni del.
-
11. 9. 2008 | Mladina 37 | Kultura | Knjiga
Jared Diamond: Puške, bacili in jeklo
Avtor zgodovine ne podaja kot faktografije, ampak kot miselni izziv. Postavi si vprašanja tipa: zakaj je komaj nekaj sto španskih osvajalcev pod Pizarrovim vodstvom premagalo vojsko vladarja Atahualpa, ki je vodil imperij z milijon podložniki in vojsko 80.000 bojevnikov? Njegov odgovor ni toliko opis strategije spopada, ampak bolj iskanje, ki naj bi pojasnilo kolaps Indijancev pred evropskimi kolonizatorji nasploh.
-
11. 9. 2008 | Mladina 37 | Kultura | Knjiga
Osip Mandelštam: Potovanje v Armenijo
Osip Mandelštam je poleg svoje žene Nadežde in Ane Ahmatove eden od stebrov akmeizma, ruske različice pesniškega modernizma. Eden vidnejših pesnikov po oktobru je bil zaradi svoje poezije najprej v nemilosti pri sovjetski oblasti, potem pa izgnan v delovno taborišče in je tam tudi umrl. Mandelštamova pesniška občutljivost je opazna v njegovem potopisu v Armenijo, ki je izšel v dveh različicah, v prvi okrajšan in...
-
4. 9. 2008 | Mladina 36 | Kultura | Knjiga
Jose de Villa, Juergen Neubauer: Maximo lider
Fidel Castro, originalni karibski zombi, ultimativni living dead, je ogromno govoril. V svoji dolgi karieri je imel okrog 150.000 govorov. Kar pomeni, da je imel en govor na dan. In ne pozabite, da so bili njegovi govori zelo dolgi, epski, neskončni, le malo krajši od življenja. Njegov radijski govor je nekoč trajal 7 ur. Če je v Združenih narodih govoril manj kot dve uri, so mu bili vsi hvaležni.
-
4. 9. 2008 | Mladina 36 | Kultura | Knjiga
Viktor Fischl: Jeruzalemske zgodbe
»Tukaj, v tem čarobnem mestu, v katerem ni nič nemogoče, mi vedno znova prihajajo na misel stvari, ki še mene samega presenečajo,« je varianta enega najpogostejših stavkov v izboru iz dveh zbirk Fischlove kratke proze. Prva, Jeruzalemske zgodbe, opisuje dogajanje na stari ulici, ki vodi proti Jafskim vratom in ob kateri rastejo ciprese, z opisom te četrti se začne večina zgodb iz prvega dela tega...
-
28. 8. 2008 | Mladina 35 | Kultura | Knjiga
Olivier Roy: Globalizirani islam
Kdo je največ naredil za sekularizacijo islama? Najprej pomislite, da liberalni islamisti, »laični« muslimani ali pa reformisti. Ne, ravno obratno: neofundamentalisti! Še posebej tisti, ki so 11. septembra 2001 ugrabili potniška letala in potem samomorilsko razstrelili Svetovni trgovinski center. Za začetek: njihovo »džihadsko« dejanje je bilo povsem sekularno.
-
28. 8. 2008 | Mladina 35 | Kultura | Knjiga
Migracije so usoda Haitijcev, bi lahko rekli po prebrani zbirki kratkih zgodb Danticatove, rojene na Haitiju in živeče v Ameriki. Zbirka je dvodelna in napokana, prvi del govori o nasilju nasploh, v različnih obdobjih, o nasilju dominikanskih vojakov nad Haitijci in o kasnejšem haitijskem državnem udaru in nasilju falange, o metodah Papa Doca in Baby Doca Duvalierja in njunih milic, ki so ubijale in posiljevale,...
-
21. 8. 2008 | Mladina 34 | Kultura | Knjiga
Drago Jančar: Drevo brez imena
Roman, ki osvobodi čas druge vojne iz ideoloških spon partizansko-domobranske interpretacije.
-
21. 8. 2008 | Mladina 34 | Kultura | Knjiga
Umberto Saba, gre za psevdonim, ki je spomin na poitalijanjen priimek njegove slovenske dojilje, in hkrati poudarjanje judovskih korenin, je eden velikih Tržačanov, ob Scipiu Slataperju in Italu Svevu in, dodajmo, vsaj še Claudiu Magrisu, Fulviu Tomizzi in Borisu Pahorju, ki so stopili na literarno sceno kasneje, po drugi vojni. V na avtobiografski izkušnji podkletenem romanu govori o Trstu na prelomu v dvajseto...
-
13. 8. 2008 | Mladina 33 | Kultura | Knjiga
Teorija taroka ima dva podnaslova, krajšega (Tarok v tri in tarok v štiri) in daljšega (Razumeti tarok in igrati tarok tako, da v vsakem položaju dobite največ možnih točk), kar pa naj vas ne zavede: to je tanka, preprosta in elegantna knjiga, pravzaprav priročnik. Barvni, se razume, kajti tarok je barvni film. Simon Jerič ni kak pretenciozni pisatelj, ki bi nam skušal pričarati umetnost ali pa filozofijo, oh, ali...
-
13. 8. 2008 | Mladina 33 | Kultura | Knjiga
Florin Lăzărescu: Naš posebni poročevalec
Roman Naš posebni poročevalec svoj razpršeni zgodbeni skelet ter pripovedne mrtvice in meandre črpa iz brezmejne in ničemur zavezane imaginacije, s katero potem še enkrat in z rahlimi odkloni, ali pa s komentarjem, preigrava in priklicuje mesta iz literarne tradicije, morda nekatera slovenskemu bralcu tudi ne ravno najbližja. Nabor je kar najširši, od Kristusove legende do izbranih poglavij iz pravoslavne...
-
8. 8. 2008 | Mladina 32 | Kultura | Knjiga
Zoran Smiljanić in Marijan Pušavec: Meksikajnarji II - drugi del: Laibach
» Komej se čuje klic, da se nabira krdelo, ktero bo šlo v ptujo, dozdaj neznano, pa krasno in bogato deželo, že derejo prostovoljci skupej od vsih krajev, večidel ljudje, ki so upali najti v ptuji deželi srečo, ktera jim je v domovini pete kazala, « so leta 1864 Kmetijske in rokodelske novice napovedale Laibach, drugi del Smiljanić-Pušavčeve stripovske sage, ki predstavlja pionirski podvig na področju...
-
7. 8. 2008 | Mladina 32 | Kultura | Knjiga
Za Lainščkove zgodnje romane je značilno, da so nastopali v dvojicah; tisto, kar je doseglo visoko artikulacijo in proizvedlo nedvomen umetniški presežek v enem, recimo motiv ljubezenskega rivalstva, se je potem z variacijo ponovilo v drugem, v bolj žanrski, všečni in kar populistični obliki. Hkrati je bil ves čas eden tistih, ki so zavohali okus množice in znali pisati filmu všečno.
-
31. 7. 2008 | Mladina 31 | Kultura | Knjiga
Po letu 1945 so vsi obsodili Hitlerja. Toda hitlerizem je preživel. Ni čudno, začel se je že davno pred Hitlerjevim vzponom. Recimo, Avstralci so leta 1901 - hja, davno pred Hitlerjem - sprejeli Immigration Restriction Act, zakon o priseljevanju, s katerim so skušali preprečiti naseljevanje neevropskih priseljencev, nebelcev. Ključen je bil »preizkus z narekom«.
-
31. 7. 2008 | Mladina 31 | Kultura | Knjiga
Claire Keegan: Čez modra polja
Če je namen zbirke, v kateri je po ena zbirka zgodb ali roman iz vsake članice Evropske skupnosti, predstaviti pestrost Zveze in hkrati najti takšna dela, ki naj bi bila reprezentativna in obenem tipična, ki naj bi čim jasneje začrtala tisto, čemur se reče nacionalni značaj, kakorkoli, ji je pri Keeganovi to popolnoma uspelo. Zbirka sedmih zgodb je po občutju zelo blizu tistemu, kar poznamo iz sodobne in...
-
24. 7. 2008 | Mladina 30 | Kultura | Knjiga
Anton Komat: Simbiotski človek
»Planetu omejenih naravnih zmožnosti vladata kratkoročni dobičkarski motiv ter na neodarwinizmu in redukcionistični (induktivni) znanstveni metodi zasnovana sodobna tehnoznanost. Človek se je z redukcionistično racionalnostjo postavil nad naravo. S tem pa je prevzel tudi vse tveganje zaradi porušenega krhkega punktuacijskega ravnotežja, ki lahko potisne dogajanje na Zemlji v nenapovedljiv in neobvladljiv...
-
24. 7. 2008 | Mladina 30 | Kultura | Knjiga
Oče in sin hodita proti jugu Amerike, proti morju, po sivih mrtvih gozdovih, čez sive reke, po sivem snegu, na katerega padajo siv pepel in črne saje, po cesti, na kateri so vojske, oborožene s kiji iz cevi in z meči, skovanimi iz vzmeti tovornjakov, za njimi pa ujetniki, za hrano, hodita, brez spanca, sestradana, skrivajoč se pred vsemi, brskata po izropanih ostankih civilizacije, s krpo na obrazu, zaradi pepela,...
-
17. 7. 2008 | Mladina 29 | Kultura | Knjiga
Erika Fischer-Lichte: Estetika performativnega
Marina Abramovič je leta 1975 v neki innsbruški galeriji izvedla sloviti performans Lips of Thomas: slekla se je, na steno nabila svojo fotografijo, pojedla kozarec medu, spila kozarec vina, kozarec z roko zdrobila, tako da je začela krvaveti, stopila pred fotografijo, se obrnila proti publiki, si z britvico v trebuh vrezala peterokrako zvezdo in se začela bičati.
-
17. 7. 2008 | Mladina 29 | Kultura | Knjiga
Fay Weldon: Dekameron v toplicah
Fay Weldon je ena najbolj cenjenih in priljubljenih sodobnih angleških pisateljic, piše na zavihku, in se potem ves čas sprašujemo, zakaj, pa zakaj je dobivala ugledne nagrade in kakšne, kar piše takoj zatem. Dekameron v toplicah je namreč tudi z nekoliko znižanimi kriteriji za nezahtevno počitniško branje problematičen, na več ravneh. Čeprav ne brez referenc in sklicevanja na klasiko; že v Boccaccievem Dekameronu...
-
10. 7. 2008 | Mladina 28 | Kultura | Knjiga
Primož Simoniti (ur.): Carmina Burana
Glasbo poznate. Čas je, da spoznate še besedilo. Carmina Burana, ki jo je leta 1937 zložil Carl Orff, je hit, ki gre v ušesa vsak tako dobro kot druge popevke klasične glasbe, recimo Oda radosti. In tudi zveni tako: mogočno, globoko, epsko, usodnostno. Ko jo poslušate, imate občutek, da je skušal Carl Orff uglasbiti kakega Kralj Ojdipa ali Antigono - oh, ali pa vsaj Vojno in mir.