-
18. 9. 2015 | Mladina 38 | Družba
Ko se zgodi letalska nesreča, inšpektorji sestavijo vsak delček razbitine, da bi ugotovili resnični vzrok. V zdravstvu, predvsem v Sloveniji, pa se odgovorni še zmeraj zadovoljijo z iskanjem dežurnega krivca, če bolnišnicam medicinskih spodrsljajev že ne uspe pomesti pod preprogo. Otroški kardiolog dr. Andrej Robida se je že pred desetletji odločil, da se bo boril proti takšni »kulturi«. Po delu v tujini je med letoma 2001 in 2007 na ministrstvu za zdravje vodil oddelek za kakovost v zdravstvu, sopredsedoval je delovni skupini evropske komisije za varnost pacientov in sodeloval pri tako rekoč vseh najpomembnejših nadzorih v Sloveniji, uvedenih zaradi zdravniških napak. Letos je kot član mednarodne komisije opravljal nadzor nad programom otroške srčne kirurgije v ljubljanskem kliničnem centru.
-
18. 9. 2015 | Mladina 38 | Kultura
Dve leti po izidu albuma Plavi avion sta Darko Rundek in njegov Cargo Trio (poleg njega ga sestavljata še Dušan Vranić - Duco in Isabel) na turneji, na kateri predstavljata najnovejši album Mostovi. Rundek pravi, da bi s prejšnjim albumom lahko sklenil svojo glasbeno pot (»Nekako se mi je zdelo, da bi težko napravil kaj boljšega.«), toda kritiki se s tem ne strinjajo. Čeprav je album Mostovi izšel šele pred kratkim, so ga številni razglasili za najboljši album desetletja in še več. »Nekateri od verzov na tem albumu so najlepši zgled Rundekove poetike nasploh,« pišejo na spletni strani perun.hr. »Nenavadno prijetna ter našemu času in prostoru primerna izdaja, album Mostovi je domiselna stvaritev, ki kaže ustvarjalnost na dveh ravneh: v domišljenih in pronicljivih besedilih ter zvočnem kolažu raznolikih glasbenih vplivov, spretno uravnoteženih v zelo posebnem in privlačnem izdelku,« pišejo kritiki na spletni strani muzickazona.ba.
-
11. 9. 2015 | Mladina 37 | Politika
Prepričan sem lahko zgolj o tistem, kar sam počnem. Na podlagi informacij, ki jih imam, pa lahko rečem, da se na RTV vse to, kar se nam očita, ne dogaja. V hiši ni čistk, torej množičnega odpuščanja, gre zgolj za nekaj primerov prekinitve sodelovanja. Sindikatom smo dali zavezo, da bomo sodelavce o odpovedi pogodb obveščali vsaj mesec dni prej, in temu smo tudi sledili. Sam pa sem zahteval, da morajo biti dane individualne, pisne obrazložitve.
-
11. 9. 2015 | Mladina 37 | Družba
Dr. Gregor Majdič je posebnež med slovenskimi znanstveniki. Medijsko je precej izpostavljen. Po eni strani zato, ker ne želi biti tiho ob novodobnem zavračanju znanosti, po drugi pa zato, ker zelo rad piše. To se kaže tudi v tem, da je med drugim izdal že dva zgodovinska romana.
Njegov štab je na ljubljanski Veterinarski fakulteti, kjer s pomočjo posebnih gensko spremenjenih miši preučuje vpliv hormonov in genov na razlike v možganih pri moških in ženskah. Delno je zaposlen tudi na mariborski medicinski fakulteti, kjer predava fiziologijo. Da ne izgubi stika s študenti, pojasni.
Čeprav je po osnovni izobrazbi veterinar, se ni nikoli neposredno ukvarjal z zdravljenjem živali. Je pa s pomočjo sodelavcev razvil novo metodo zdravljenja živali, ki imajo težave s sklepi, predvsem psov in konjev – z matičnimi celicami. In jo tudi komercializiral. Njegovo podjetje Animacell velja za eno prvih pravih slovenskih spin-out podjetij. -
4. 9. 2015 | Mladina 36 | Politika
Dimitrija Rupla je težko opredeliti, nekoč je podpiral levico, z leti, ko je postal modrejši, pravi danes, je postajal konservativnejši. Vseskozi je bil samosvoj, tako se je pred meseci znova dokončno razšel z Janšo, podobno kot je storil v času razhoda Demosa, ko se ni strinjal z Janševim mnenjem, da je treba »družbeno strukturo prestaviti na desno«. Kasneje je na to malce pozabil. SDS je zapustil zaprepaden, osupel je, kako se ravna z ljudmi, tudi nad tem, kaj se znotraj te stranke dogaja s kritiki Janeza Janše. Sedaj zase pravi, da je predvsem liberalec. A ne smemo se sprenevedati, Rupel se ni spremenil, v Sloveniji po njegovem še vedno vlada globoka država, mediji so katastrofalni, večina politikov nesposobna. Tudi danes bi, kljub vsemu, kar se je zgodilo z Irakom, in ne glede na to, da je to ameriško posredovanje zanetilo vojne v sosednjih državah, podprl napad ZDA na Irak. Vilensko izjavo bi podpisal še enkrat.
-
4. 9. 2015 | Mladina 36 | Družba
Orest Jarh je bil kar 16 let – do lani – direktor Tehniškega muzeja Slovenije, katerega glavna postojanka je nekdanji kartuzijanski samostan v Bistri pri Vrhniki. V njem je zaposlen že skoraj 20 let in v vsem tem času skrbi za njegov elektrooddelek. Njegov prvi projekt – prikaz eksperimentov Nikole Tesle – je še danes ena glavnih atrakcij muzeja.
-
4. 9. 2015 | Mladina 36 | Kultura
Vsi vemo, Morrissey je včasih pel pri skupini The Smiths. Tisti kultni manchestrski skupini, ki ji je v pičlih petih letih obstoja na sila netipični podlagi miline, bistrosti in žalosti uspelo zgraditi imperij, zaradi katerega se danes uvršča med najpomembnejše alternativne skupine vseh časov. Tisti skupini, ki je v thatcherjanski Angliji najbolje razumela, da se je proti hladu in krutosti z nečim treba boriti, in s čim bolje kot s šopkom rož, ki ti bingljajo iz riti, in z nežno besedo, ki se vsiplje z ustnic. Tisti skupini, ki nas je naučila, da so tudi revščina, družinsko nasilje, boj za pravice živali, predvsem pa nežna otožnost teme, ki jih je vredno povzdigniti v rock’n’roll. Prosil je, naj ga peljemo ven, se spraševal, kdaj pride ljubezen, bil nesrečen, na glas, predano, prepričano, iskal službo, jo našel in bil še bolj nesrečen, iskal slavo in zahteval pozornost, jo dobil, pa tudi ni pomagalo, leta so minevala, The Smiths so razpadli, žalost pa se je okrepila v zagrenjenost. A prizadevnost je ostala in obstala. Od takrat do danes mu je uspelo pridelati deset studijskih albumov, napisati Avtobiografijo, menda se zdaj loteva romana.
-
28. 8. 2015 | Mladina 35 | Družba
Slavko Goldstein (1928 - 2017)
Pri zagrebški založbi »Profil« je izšla obširna in podrobna knjiga o Titu, ki sta jo napisala oče in sin – Slavko in Ivo Goldstein. Slednji je profesor zgodovine na zagrebški univerzi in veleposlanik v Parizu, prvi pa se je rodil prav leta 1927, ko je Broz začel politično kariero, si, Žid, rešil življenje, ko je leta 1942 pobegnil v partizane, po vojni delal kot novinar, publicist in urednik založb »Liber« in »Novi Lieber«, bil predsednik židovske občine v Zagrebu, še prej je konec štiridesetih let za nekaj let emigriral v Izrael, skratka človek, ki je zgodovino, o kateri piše, tudi sam doživel.
-
28. 8. 2015 | Mladina 35 | Družba
Če je nekoč veljalo, da ima univerza določeno mero avtonomnosti, je danes ta vedno bolj načeta. Izobraževanje je danes vedno manj »učenje za hojo po poti iskanja resnice« in vedno bolj dresura za učinkovito in konkurenčno sprejemanje temeljnih družbenih pravil. Vse to se dogaja zelo subtilno, a te stvari je mogoče prepoznati in poimenovati, tudi znotraj visokošolskega študija.
-
21. 8. 2015 | Mladina 34 | Družba
O zagotavljanju samooskrbe, ekološkem kmetijstvu in populistični kmetijski politiki
-
21. 8. 2015 | Mladina 34 | Družba
Vlada napoveduje, da naj bi v naslednjih desetih letih najemniški trg okrepili z več tisoč novimi stanovanji. Tako naj bi mladi veliko hitreje prišli do lastnega bivališča. Načrt je ambiciozen, vendar verjetno ne prav realen, meni sociologinja prof. dr. Srna Mandič, predstojnica Centra za proučevanje družbene blaginje in predavateljica na Fakulteti za družbene vede v Ljubljani.
-
14. 8. 2015 | Mladina 33 | Politika
Dejana Židana smo ujeli med dopustom. Doma, v Murski Soboti, pred knjižnico, kjer si je izbiral poletno branje. »Rad berem znanstveno fantastiko, to me sprosti,« je povedal. »Berem diagonalno, vse, kar lahko dobim, knjige kupujem tudi v tujini.«
Židan v vladi vodi ministrstvo za kmetijstvo, poleg tega je predsednik koalicijske stranke. »Mi smo tisti, ki nam je uspelo spremeniti poglede na privatizacijo,« pravi, a hkrati dodaja, »da se od SD včasih pričakuje preveč«. Moč ene politične stranke je pač zmeraj omejena z močjo drugih. Še vedno je prepričan, da je bila odstavitev Janka Vebra velika napaka premiera Mira Cerarja, a stranka SD vseeno ostaja v vladi. Sedaj, ko je znova ustavljena prodaja Telekoma, se je po njegovem ponudila priložnost, da politika še enkrat premisli o prodaji tega podjetja. -
14. 8. 2015 | Mladina 33 | Kultura
Amy Poehler je scenaristka, producentka, igralka, komičarka, voditeljica, avtorica knjige in – saj res! – plesalka breakdancea. Ob vsem tem človek upravičeno pomisli, da je svojčas temeljito razmišljala o prihodnosti, le kako bi ji sicer lahko uspelo na toliko različnih področjih.
-
14. 8. 2015 | Mladina 33 | Kultura
Dušan Šarotar (roj. 1968 v Murski Soboti), pisatelj, pesnik in scenarist, ki je v Ljubljani študiral sociologijo kulture in filozofijo, zadnja leta v svojih romanih piše o že skorajda pozabljeni kategoriji – dušah. Njegovo pisanje je poetično in na trenutke deluje melanholično. Kot da bi skušal na slikarsko platno preslikati notranje krajine svoje biti. V romanu Panorama, v njem pripoveduje o izseljencih, ki jih je zadnja leta spoznaval na potovanjih po Evropi, je ta postopek prignal do skrajnosti. Panorama, ki je bila letos nominirana za nagrado kresnik, je zahteva po upočasnitvi časa in povabilo k refleksiji, meditaciji in razmisleku o tem, kaj se dogaja okrog nas in v nas ter kako živimo. Je zahteven roman, brez klasične romaneskne zgodbe, vendar se branje obrestuje. »Panorama je morebiti subverzivna prav zato, ker ustavlja čas. Ne upam si niti pomisliti, da bi bila subverzivna, ker človek nima več zbranosti, da bi se lahko prebil skozi takšno knjigo. Druga stvar je govoriti, da nimaš časa, da bi prebral knjigo – to pa je že politično vprašanje,« pravi Šarotar.
-
7. 8. 2015 | Mladina 32 | Družba
Zgodovinar Božo Repe je v svoji najnovejši knjigi S puško in knjigo: Narodnoosvobodilni boj slovenskega naroda 1941–1945 v enem zamahu podrobno opisal nastanek, razvoj in ustroj NOB v Sloveniji, ki je želel, tudi s pesmijo in knjigo, iz »naroda hlapcev narediti narod junakov«. Avtor opisuje zapletena razmerja v času vojne, ko so stare politične elite skupaj s predstavniki katoliške cerkve na Slovenskem, čeprav je slovenskemu narodu grozil etnocid, sprejele napačne odločitve. Repe je v pogovoru zgodovinsko pojasnil formo mentis teh skupin med vojno znotraj »meščanskega tabora« in znotraj rimskokatoliške cerkve v Ljubljanski pokrajini, pa tudi v sami Osvobodilni fronti, ki je imela prav tako opraviti z deviacijami in »levimi odkloni«. Opozarja, da ni bilo objektivnih razlogov za nevarne delitve ljudi v boju proti okupatorjem, pa tudi, da bi meščanski blok, ki se je bal boljševizma, lahko organiziral, namesto čakanja na zaveznike, svoje odporniško gibanje, tako kot se je to dogajalo v nekaterih drugih evropskih državah.
-
7. 8. 2015 | Mladina 32 | Kultura
Ralf König je nesporni kralj stripovske umetnosti. Niti sam ne ve natančno, koliko knjig je v 35 letih kariere izdal. Lani konec leta smo pri založbi VigeVageKnjige končno dočakali prvi prevod njegovega dela v slovenščino: Prototip na novo osmišlja, kar se je zgodilo v rajskem vrtu. Letos je pri založbi Škuc izšel naslednji, Super paradiž. Stripar z navdušujočim smislom za humor, ki premika meje – ne le stripovske umetnosti, marveč tudi v boju za pravice skupnosti LGBT.
-
31. 7. 2015 | Mladina 31 | Ekonomija
Šestdesetletni strojnik Marjan Mačkošek je glavni direktor jeklarske družbe Štore Steel, od maja letos pa tudi predsednik Gospodarske zbornice Slovenije. Na vodilnih položajih v štorski železarni je že tri desetletja, sodeloval je tudi pri sanaciji in prestrukturiranju Slovenskih železarn. Od septembra 2009 do aprila 2011 je bil član in nato predsednik nadzornega sveta Pivovarne Laško, potem pa je zaradi nesoglasij z vodstvom pivovarne s tega položaja odstopil. Pravi, da v dveh letih, kolikor traja mandat predsednika zbornice, ne more narediti čudežev in vsega obrniti na glavo. Kar pa ne pomeni, da vodenje zbornice jemlje zlahka. Nasprotno. Odločen je, da slovenskemu gospodarstvu vrne ugled in vpliv. »Ne sprašujte, kaj gospodarstvo lahko stori za vas, ampak kaj lahko vi storite za gospodarstvo,« svetuje slovenskim politikom.
-
31. 7. 2015 | Mladina 31 | Svet
Neoliberalizem je postal prevladujoča družbena teorija, ker so bili neoliberalci dejavni, ko je bila levica prepričana, da bodo njene ideje solidarnosti večno veljavne, pojasnjuje Dieter Plehwe iz berlinskega Znanstvenega centra za družboslovne raziskave.
Plehwe raziskuje družbeno neenakost in socialne politike, predvsem pa širjenje neoliberalne družbene teorije. Neoliberalci danes niso nič manj dejavni kot nekoč, levica pa se še vedno ni zbudila, še poudarja nemški sociolog. -
24. 7. 2015 | Mladina 30 | Politika
Nasilje pod masko je naslov najnovejše knjige dr. Dragana Petrovca, raziskovalca na Inštitutu za kriminologijo pri Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani. V njej je popisal številne primere nasilja, ki smo jim vsi priča iz dneva v dan, pa ob njih gledamo stran. Recimo nasilje vodstvenega kadra nad podrejenimi v vojski, policiji, v drugih ustanovah »zaprtega« tipa, znotraj cerkve pa farmacevtsko nasilje nad »množico« domnevno duševno bolnih ljudi, nasilje večine nad manjšinami, ne nazadnje nasilje nadrejenih nad podrejenimi v slehernem podjetju … Sprašuje se, ali je res večina ljudi dobrih in le peščica slabih. Kdor prebere knjigo, ne more biti več prepričan o pravilnosti te ljudske modrosti. Zdi se celo nasprotno.
-
17. 7. 2015 | Mladina 29 | Družba
Devetdesetletnik Ciril Zlobec, pesnik, pisatelj, publicist, urednik, akademik in nekdanji politik, se je rodil 4. julija v Ponikvah na Krasu, v tedanji italijanski državi. Zavedni Slovenec je že od mladosti s slovensko pesmijo in pregovorno kraško trmo kljuboval fašizmu, zaradi česar so ga, semeniščnika, leta 1941 izključili iz gimnazije v Gorici in Kopru. Leta 1942 se je vključil v narodnoosvobodilno gibanje, postal aktivist OF, po konfinaciji in kapitulaciji Italije pa se je pridružil partizanom. Po vojni je končal študij na Filozofski fakulteti, se posvetil novinarstvu, urednikovanju, prevajanju in predvsem pesnjenju. Trideset let je bil urednik revije Sodobnost. Leta 1990 je postal član predsedstva Republike Slovenije.
-
17. 7. 2015 | Mladina 29 | Družba
Dr. Richard J. Roberts je leta 1993 skupaj s Phillipom Sharpom prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo in medicino za odkritje specifičnosti izražanja genetskih informacij v višjih organizmih, s čimer sta leta 1977 postavila pomemben mejnik na poti v sodobno bioznanost. Je torej eden najuglednejših svetovnih znanstvenikov, strokovnjakov za molekularno biologijo in genetiko. Prejšnji teden je bil gost ljubljanske univerze, kjer so mu ob tej priložnosti podelili častni doktorat.
Za nagovor ob podelitvi si je izbral nekonvencionalno temo – gensko spremenjene rastline. Nasprotovanje tej novi tehnologiji po njegovem povzroča neopravičljivo veliko škodo človeštvu. -
10. 7. 2015 | Mladina 28 | Družba
Rastlinski sok orjaškega dežena ob stiku s kožo, če je ta hkrati izpostavljena soncu, povzroči izjemno boleče in trdovratne poškodbe, katerih posledice lahko trajajo več let ali pa je brazgotina celo trajna. Ambrozija vsako leto ob koncu poletja za nekaj tednov občutno poslabša kakovost življenja številnim alergikom. Invazivne rastline že nekaj časa niso več moteče zgolj za biologe in kmete. Kot pravi dr. Nejc Jogan, botanik z Biotehniške fakultete v Ljubljani, gre za »globalne plevele«, boj proti njim pa je sizifovo delo. A kljub temu skupaj s skupino somišljenikov vztraja.
-
1. 7. 2015 | Družba
Z Lukom Mescem smo se pogovarjali, ko so v Bruslju razpravljali o Grčiji. To počnejo vsakih nekaj mesecev. Krožijo katastrofični scenariji, politiki grozijo, obupujejo, a pri vsem tem gre, kot bi rekel Mesec, le za dolg boj levice za strukturne reforme, ne v Grčiji, pač pa v vsej Evropi. To, da je grška Siriza dvignila glas, le pomeni, da se je zbudila demokracija, ljudstvo, ki se upira nadnacionalnim in nedemokratičnim mednarodnim finančnim institucijam. Preprosteje, ki se upira kapitalu.
-
1. 7. 2015 | Družba
Na vrtu družinske hiše, ki jima je s partnerjem Boštjanom Gombačem še vedno ni uspelo prodati, da bi se odrešila prisile posojil, sedi v modni obleki. Ker bi rada nekoliko rehabilitirala svojo lepoto po tem, ko je javno spregovorila o debelosti. Ivano Djilas že leta poznamo kot gledališko režiserko, ki je v devetdesetih letih emigrirala iz srbskega političnega kaosa in si v Sloveniji ustvarila kariero, družino, življenje in dobršen del identitete. Zadnje leto pa jo spoznavamo tudi kot avtorico zapisov Skriti strahovi na javnih krajih, pronicljivih kolumn, ki skušajo loviti krhko ravnovesje med intimno in družbeno relevantno perspektivo vseh mogočih kriz.
-
1. 7. 2015 | Družba
Ljubezen in revolucija, kaj imata skupnega? Eden najpomembnejših hrvaških filozofov, Srećko Horvat, je o tem napisal knjigo, ki bo izšla konec leta. Njegova teza je logična: Prava revolucija je bila vedno revolucija vsega, vseh družbenih odnosov, tudi najbolj intimnih. In če želimo novo politično ekonomijo, pravi Horvat, ne smemo dopustiti, da nam o ljubezni govorijo zgolj korporacije skozi ekonomsko propagando. Horvat je sicer ustanovitelj zagrebškega festivala Subversive, kolumnist Mladine in The Guardiana, vodja projekta Filozofija v gledališču v zagrebškem HNK. Intervju je nastal na podlagi pogovornega večera, ki smo ga imeli z njim v Ljubljani.
-
1. 7. 2015 | Družba
Štefka Drolc ima dvaindevetdeset let in več elana kot večina tridesetletnikov, ki jih poznam. Bere brez očal, vešče uporablja mobilni telefon, če bi ji kdo ponudil vlogo, ki bi jo očarala, je skoraj zagotovo ne bi zavrnila. Govori se, da je ena največjih slovenskih igralk. Upodabljala je ključne figure slovenskega nacionalnega nezavednega s Cankarjevo materjo na čelu, igrala v prvem slovenskem igranem celovečercu Na svoji zemlji, svoj pečat je pustila na treh velikih odrih – mariborskem, tržaškem in ljubljanskem. Njen glas je močan, četudi nežen; ko se razgovori, tu in tam zanosno udari po mizi. Ko pripoveduje, se zdi, kot da obnavlja spomine, ki jih je vredno obdržati, in tiste, ki jih je nujno, čeprav bi jih bilo verjetno lažje pozabiti. A dober igralec, verjame Štefka Drolc, z bolečino krepi svoj talent. Ko jo vprašam, ali v življenju nastopi trenutek, ko se človeku zazdi, da je doživel dovolj, reče, da se temu trenutku počasi bliža. In čeprav o sebi brez prevelikih zadržkov pove marsikaj, da jasno vedeti, da svojega življenja ne bi rada mitologizirala. Rada bi ohranila takšnega, kakršno je. Lepo, okrutno in bežno.
-
1. 7. 2015 | Družba
Na prvi pogled je Dragica Korade krhka dama, ki si v pisarni zgoraj levo sama kuha kavo na električnem grelniku in kadi cigarete eno za drugo (ko je bilo to še dovoljeno, seveda). Temu primerno sogovornika preseneča z na videz naivnimi, čisto zemeljskimi vprašanji. Ker je v tem vztrajna, navadno doseže svoje. Človek najprej ostrmi, potem pa se mu pred očmi začne rušiti predvidljiv, naučen svet floskul. To je Dragica. Danes komentatorka Večera, sicer pa že več kot 30 let novinarka, ki je svojo pot začela v osemdesetih, v času rojevanja države, kot del intelektualne avantgarde. Pisala je za Katedro, Teleks, bila je urednica Večerove priloge V soboto, v kateri je vztrajno dajala mesto najšibkejšim. Bila je tudi kolumnistka Mladine, po novem tudi publicistka, v knjigi Trojanski pes je popisala izgubljenih 25 tranzicijskih let.
-
1. 7. 2015 | Družba Za naročnike
Guy Standing (1948) je profesor razvojnih študij na Londonski univerzi in soustanovitelj Basic Income Earth Networka (BIEN), krovne organizacije več pobud za uvedbo univerzalnega temeljnega dohodka (UTD). Velja za enega najboljših poznavalcev ekonomike dela v svetu, saj je bil več kot 30 let raziskovalec v Mednarodni organizaciji dela. V zadnjem času je napisal dve precejšnjega zanimanja deležni študiji o prekariatu, torej vse večjem družbenem sloju delavcev, večinoma izobraženih mladih, ki so jim zaradi negotove narave dela kratene ključne pravice. O vsem tem je pisal v knjigi The Precariat: The New Dangerous Class (2011). V novem delu o prekariatu A Precariat Charter: from denizens to citizens (2014) poskuša artikulirati ta sloj delavcev in sooblikovati njegove ključne zahteve v družbenih razmerjih. Njegova študija velja za manifest prekariata v boju za pravice.
-
1. 7. 2015 | Družba
Dr. Nada Rotovnik Kozjek (l. 1963), ustanoviteljica in vodja ambulante za klinično prehrano na Onkološkem inštitutu v Ljubljani. Zdravnica s specialnimi znanji o klinični prehrani bolnikov in športnikov. Redno sodeluje z Olimpijskim komitejem Slovenije in svetuje več reprezentancam. O pravilni športni prehrani je svetovala že veslaču Iztoku Čopu, zdaj pa tudi biatloncu Jakovu Faku. Žena legendarnega alpinista Pavleta Kozjeka, ki se avgusta 2008 ni vrnil z odprave na Mustagh Tower v Pakistanu. Tudi sama odlična športnica. Udeležila se je že 25 Ironmanov in zmagala na ljubljanskem maratonu, in to čeprav je bila zaradi padca v gorah kar štirikrat operirana na istem kolenu. Pogovor sva začeli z vajami za moč. Doma ima namreč telovadnico, polno športnih rekvizitov.
-
1. 7. 2015 | Družba
Hasan Nuhanović je pred 20 leti preživel pokol v Srebrenici, vendar je takrat izgubil očeta, mamo in brata. Od tedaj se že vseh 20 let trudi dokazati soodgovornost Združenih narodov in njihovega nizozemskega bataljona za strašni zločin v tem bosanskem mestu; srbska vojska je tam pobila več kot osem tisoč Bošnjakov, večinoma civilistov, žensk, otrok ... To je tudi tema Nuhanovićeve knjige Pod zastavo ZN, v kateri je svoje trditve podkrepil s številnimi verodostojnimi dokumenti in spomini na preživeto. Poleg tega je napisal osupljivo knjigo Zbjeg; v njej govori o vojni v vzhodni Bosni in je biografski in zelo podroben opis trpljenja Bošnjakov v tem delu Bosne v letih od 1992 do 1995. Danes Nuhanović z družino živi v Sarajevu in dela v Spominskem središču Potočari v Srebrenici. Med pogovorom je zelo zadržano izražal čustva, ko je govoril o izgubi svojcev, zelo jasno pa se je spraševal o odgovornosti mednarodnih ustanov, pa tudi tukajšnje javnosti, posebej medijev, za vse, kar so Bošnjaki v vzhodni Bosni pretrpeli v dolgem obdobju od leta 1992 do množičnega zločina v Srebrenici julija 1995.