-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Komentar
Moje sodelovanje na dosedanjih petkovih, tako imenovanih kolesarskih protestih v Ljubljani, protestih, ki trajajo, na kolesih ali peš, zdaj že več kot leto (?) in se jih vsakokrat udeležuje več tisoč (?) ljudi, je zame osebno bilo in je odgovor na neko enostavno in jasno vprašanje: »Ali smo se za to borili?« Ta »za to« mi pomeni: za vse tisto, kar se v političnem, družbenem, kulturnem, znanstvenem itn. življenju v Sloveniji dogaja tu in zdaj, pod vlado Janeza Janše.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Geji in lezbijke kot grešni kozli
ILGA-Europe je evropska podružnica mednarodne lezbične in gejevske zveze International Lesbian & Gay Association (ILGA), ki združuje več kot 600 organizacij iz 54 držav, delujočih na področju spodbujanja pravic gejevske, lezbične, biseksualne in transseksualne skupnosti v Evropi in Srednji Aziji. Iz te organizacije so nam na vprašanje glede spoštovanja pravic pripadnikov LGBT v naši regiji odgovorili, da Viktor Orbán in poljski predsednik Andrzej Duda že kar nekaj časa zlorabljata LGBTI skupnost kot grešne kozle:
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Odtekanje javnega denarja v strankarska trobila
Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ki ga vodi stranka NSi, je septembra 2020 začelo projekt Sodelovalnica, s katerim naj bi spodbujalo medgeneracijsko zaposlovanje. A tudi tukaj so, podobno kot pri oglaševanju obrambnega ministrstva, očitno prevladali zasebni interesi – kampanja kaže znake preusmerjanja davkoplačevalskega denarja z oglaševalskimi pogodbami mimo uradnih oglaševalskih strategij. Drugače kot pri obrambnem ministrstvu so bila za to oglaševalsko kampanjo prispevana tudi sredstva Evropskega socialnega sklada.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Kultura | TV
Proslava 30. obletnice države, malo vaškega, malo fundamentalizma in veliko socializma
Avtorico te rubrike je poceni turistični aranžma pred nekaj leti pripeljal v Ankaro ravno na dan nekega državnega praznika. Ne pričakujte od turistke, da bi se poglabljala v to, kaj se je dogajalo, a vse skupaj se je začelo z glasovi mujezinov iz vseh mošej v mestu. In ko smo potem jedli organizirano večerjo v neki skoraj ceneni restavraciji, smo seveda na steni lokala gledali posnetke proslave in se neizmerno čudili, da je bila vanjo vključena molitev, hecna je bila tudi prisotnost verskih dostojanstvenikov v še včeraj sekularni državi. Pač, tega smo bili vajeni s posnetkov iz Irana, ne pa iz Turčije. Iran je do takrat veljal za tisto deželo, kjer vse državne praznike zaznamuje prisotnost verskih odličnikov.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
»Nastaja tip vladavine, ki spominja na Islamsko državo«
Robert Biedroń (1976) je poljski evroposlanec, član skupine Naprednega zavezništva socialistov in demokratov (S & D). Med letoma 2011 in 2014 je bil poslanec v Poljskem Sejmu, do leta 2018 župan mesta Słupsk na severozahodu države s slabimi sto tisoč prebivalci, lani pa tudi kandidat na poljskih predsedniških volitvah. Na Poljskem je znan kot eden najpomembnejših borcev proti homofobiji, pri čemer ni neprizadet: je namreč odkrit gej, kar je lahko na Poljskem precej nevarno.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Novinar TV Slovenija Igor Pirkovič, sicer tudi avtor himne stranke SDS Za Slovenijo živim, je na Twitterju zapisal, da ga je zmotilo, ker je njegov hišni radio Val 202 na 30. obletnico osamosvojitve države, ko so potekale »številne slovesnosti in maše za domovino«, predvajal skladbo Nikolovskega in Jadranke Juras z naslovom Operacija juriš. Pri tem je v tvitu poudaril tale del besedila: »Za vse, kar ste do zdej nardil’, ponujamo amnestijo! Zgodovina uči, ko politika izkorišča, grejo eni v Argentino, drugi na strelišča.« Glasbeno sodelovanje Jadranke Juras in Darka Nikolovskega je bilo predstavljeno na silvestrovo kot upor proti pritiskom oblasti. Prva jih je doživela, ko je v televizijski oddaji Zadnja beseda, namenjeni izmenjevanju mnenj, rekla, da se ji zdi nepotrebno, da slovenski vojaki sodelujejo v »globalni vojni proti terorizmu, ki traja že od 2001 in ji ni videti konca«, drugi pa je bil zaradi protestnega branja ustave na Trgu republike deležen policijske pozornosti.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Na ustavnem sodišču se je končala večletna razprava o roku veljavnosti na prikrit način pridobljenih dokazov, ki se je leta 2017 začela z odločitvijo sodišča v zadevi »farmacevtka«, da se dokazi zoper ljubljanskega župana Zorana Jankovića uničijo, ker tožilstvo v dveh letih ni vložilo obtožnice. Ustavno sodišče je zdaj samo postavilo nove roke, hkrati pa razveljavilo tudi poslovnik državnega zbora v delu, kjer si poslanci jemljejo pravico do »avtentične razlage zakonov«.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Strokovne in politične funkcije
Vlada je, potem ko je vodenje pravosodnega ministrstva prevzel Marjan Dikaučič, imenovala tudi dva nova državna sekretarja, nekakšna podministra, ministrovi desni roki. Eden od njiju je postal dr. Anže Erbežnik, zadnji v vrsti neuspešnih kandidatov za položaj ustavnega sodnika, ki ga že leto po preteku mandata še vedno zaseda dr. Dunja Jadek Pensa.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Vladne stranke SDS, SMC in NSi se referenduma o zakonu o vodah in volje ljudi očitno precej bojijo. Najprej so referendum namerno potisnile globoko v poletje, na 11. julij, ko veliko volivk in volivcev dopustuje in naj bi bilo zahtevneje zbrati zahtevanih 339.726 glasov proti. Zdaj pa so omenjene tri vladne stranke v popolni odsotnosti objektivnega in celostnega obveščanja o posledicah zakona, za katero bi morala poskrbeti vlada, začele same objavljati pristranske oglase v podporo zakonu.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Politika
Generalni sekretariat vlade namerava pod Gregorčičevo ulico zgraditi podzemni prehod, ki bo povezoval stavbo sekretariata – se pravi stavbo, v kateri je tudi kabinet predsednika vlade – s prostori vlade na drugi strani ulice. Ker bo prehod posegal na območje ostankov zunanjega jarka nekdanjega obzidja rimske Emone, je sekretariat v skladu s kulturnovarstvenim mnenjem Zavoda za varstvo kulturne dediščine Slovenije (ZVKDS) primoran najti tudi izvajalca arheoloških izkopavanj in raziskav ob gradnji.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Kultura
»Gledališče lahko spremeni miselnost vsega naroda«
Gledališka režiserka Maja Kleczewska (1973) je ena najopaznejših ustvarjalk v sodobnem poljskem gledališkem prostoru, hkrati pa je tudi politična aktivistka – v gledališču in zunaj njega. Slovi po drznih, izrazito osebnih interpretacijah klasičnih dramskih besedil, s čimer namerava sledi pustiti tudi na naših tleh: te dni je v Slovenskem mladinskem gledališču v Ljubljani premierno predstavila svojo vizijo Cankarjevih Hlapcev.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Družba
Dijaki brez ustreznih prostorov
Srednjo šolo za oblikovanje in fotografijo (SŠOF) je ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport ponovno pustilo povsem samo na čistini. Ni bilo dovolj, da jo je leta 2019 na milost in nemilost prepustilo Mestni občini Ljubljana in Festivalu Ljubljana, ki sta jo želela izgnati iz matične stavbe v Križankah. Letos jo prepušča iskanju ustreznih nadomestnih prostorov za pouk, potem ko je zasebni investitor gradnje stavbe Elipsa na Roški ulici, kjer je SŠOF v zgradbi Srednje ekonomske šole izvajala del pouka, pri opravljanju zemeljskih del stavbo tako poškodoval, da je inšpektorica do preklica prepovedala pouk v njej. Šola že zdaj izvaja pouk na treh lokacijah in zaradi polnega predmetnika imajo dijaki pouk do 16. ure; ure pri večini strokovnih predmetov potekajo v skupinah, zaradi česar obstaja dodatna potreba po prostorih. Če bi morali pouk izvajati na štirih lokacijah, je simulacija urnika pokazala, da bi se podaljšal do 17. ali celo 18. ure. To pa je nevzdržno za vse, za dijake in profesorje. Navsezadnje bi prostorsko zagato lahko rešili tudi tako, da bi Festival Ljubljana in njegove pisarne, ki se bohotijo v enem krilu Križank, izselili na drugo lokacijo, šola pa bi s tem pridobila ustrezne prostore v Križankah. Res je, da tudi Križanke v celoti ne bi zadostovale za vse potrebe šole, a z manjšo dodatno lokacijo bi lahko organizirala pouk v celoti. Toda ne, kot smo poročali že novembra 2019, je Festival Ljubljana močno lobiral za spremembo lastništva Križank. Sledili so sestanki med predstavniki mestne občine in ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, na katerih so sklenili, da bo država Križanke prodala mestni občini prav z namenom širitve Festivala Ljubljana na celotni historični kompleks Križank. Takrat je vodstvo SŠOF tudi izvedelo, da je datum izselitve šole že določen – september 2022. No, za zdaj je ta selitev preklicana, toda le za kako dolgo!?
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Kultura
Predstavljajte si, da ste povabljeni na praznovanje rojstnega dne, novega leta – ali pa povsem običajno vikendaško druženje. Ko se vsi gostje s pijačo po svoji izbiri v rokah udobno namestite v prostoru, prijatelj najavi, da je naročil dostavo. Čez pol ure pozvoni pri vratih – ampak dostava ni prinesla pic iz vaše najljubše picerije, temveč pravo pravcato razstavo!
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Kultura
Bosanska pisateljica Lana Bastašić, lanska prejemnica nagrade Evropske unije za literaturo za roman Ujemi zajca, ki je letos v prevodu Dijane Matković izšel pri založbi Sanje, je ena najobetavnejših pisateljic mlajše generacije v balkanskem prostoru. Njen romaneskni prvenec je preveden že v dvanajst jezikov, nedavno pa je izdala novo knjigo, zbirko kratkih zgodb Mlečni zobje, na katere prevod pri nas še čakamo. Pogosto jo označujejo za Eleno Ferrante z Balkana, čeprav si z mednarodno priznano italijansko pisateljico, ki skriva identiteto, slogovno in tematsko v resnici nista pretirano sorodni; edino, kar imata skupnega, je to, da je osrednji motiv romana Ujemi zajca in Neapeljske tetralogije, serije štirih najbolj znanih romanov Elene Ferrante, žensko prijateljstvo.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Hrvaška
Udobno je živel v središču Zagreba, se družil z znanimi obrazi, se predstavljal kot roker in tako rekoč levičar, bil sodelavec festivala alternativne kulture v Šibeniku, javno opozarjal na pomen dialoga med Srbi in Hrvati, bil član sveta SNV (Srpsko narodno veće), izdajatelja tednika Novosti, ki je skrbno spremljal vsako njegovo pojavljanje v javnosti. Da, zagrebško-ljubljanski metropolit Porfirij je, lahko rečemo, pustil sledi v družabnem življenju hrvaške prestolnice, saj je našel čas tudi za druženje s pomembnimi zagrebškimi osebnostmi, novinarji, politiki, na teh rednih družabnih srečanjih so se obravnavala velepomembna vprašanja odnosov med cerkvijo in državo, ob pravoslavnem božiču pa se je lomila pogača. Vsekakor idiličen čas za Porfirija, ki je februarja napredoval, saj je bil imenovan na položaj poglavarja srbske pravoslavne cerkve.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Žive meje
Večino mojega življenja je bila Jugoslavija tabu. Odraščal sem v militantno protikomunistični družini, ob Rodetovih mašah v Kočevskem Rogu in Janševih Premikih. Jugo se je pri nas aktivno sovražilo, edina vez z njo so bili športni prenosi na HTV (jebiga, bili so boljši komentatorji) in romanja v Međugorje. Odsotnost jugonostalgije pa je obstala tudi kasneje, ko sem dorasel v levičarja. Med vstajami sem tako hitro opazil, kako zviška se je gledalo na protestnike z rdečimi zastavami (»totalitarni simboli!«) in OF ikonografijo (»to razdvaja ljudi!«). Desničarji se ne bi mogli bolj motiti, ko pravijo, da hoče slovenska levica obuditi Jugoslavijo. Nasprotno – samoupravljanje, neuvrščeni, Tito in Kardelj so domala izgnani iz socialističnih krogov, na njihovo mesto pa so kot vir inspiracije stopili varno oddaljeni junaki zahodnih levičarskih bojev.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Družba
Slab teden po objavi članka Kvadratura kroga, v katerem smo opisali že 30 let trajajoče prostorske težave Prirodoslovnega muzeja Slovenije, smo z ministrstva za kulturo (MK) dobili delne odgovore na svoja vprašanja. Seveda prepozno, članek je izšel v petek, 18. junija, v prilogi Bivanje. A kljub temu smo se razveselili odgovora in dokumenta – Idejne zasnove za rekonstrukcijo, spremembo namembnosti in dozidavo obstoječega kasarniškega objekta na Metelkovi 6 v muzejsko stavbo. Na ministrstvu so pripisali, da je za zdaj pripravljena le prostorska umestitev Prirodoslovnega muzeja v stavbo na Metelkovi 6, o samem projektiranju pa se s projektantom še pogajajo.
-
2. 7. 2021 | Mladina 26 | Dva leva
Čeprav je bilo dolgo znano, a se je zgolj sramežljivo nakazovalo, zdaj ni več nobene dileme: med neonacisti in Janševim režimom je tvorna kohabitacija; so odkrite vzajemne simpatije. Tako zelo odkrite, da so ošteli policijo, ker je smiselno in učinkovito ukrepala in preprečila odprt spopad neonacistov z mirnimi demonstranti. Dobro, če je Hojs, ki je ne le presežno neotesan (kar se je znova pokazalo ob nastopu pri Slaku na POP TV), ampak tudi pregovorno zmerno inteligenten, pač odkrito povedal, da se neonacistov ne spodobi vznemirjati, je manj razumljivo, da nobenih težav nima premier Janša, ki bi vendarle moral blefirati in ustvarjati primeren vtis ob prevzemanju predsedovanja svetu EU. A tako je. Nihče, ki v politični analizi zna šteti do pet, ni mogel pričakovati česa drugega.
-
2. 7. 2021 | Svet
»Opravičujemo se za kolonialno suženjstvo in globalno trgovino z ljudmi za sužnje«
Amsterdamske mestne oblasti so se danes opravičile za vlogo mesta v trgovini s sužnji. Neodvisna komisija je pred tem pozvala državo k opravičilu za njeno vlogo v suženjstvu.
-
1. 7. 2021 | Politika
Neimenovana kandidata za delegirana tožilca evropskega javnega tožilstva Tanja Frank Eler in Matej Oštir nista uspela s tožbo zoper vladno odločitev, da ju v nasprotju s presojo strokovnih organov in enotnim mnenjem pravne stroke, preprosto ne imenuje. Ali to pomeni, da je vlada ravnala prav?
-
1. 7. 2021 | Politika
Naslovnica jutrišnje Mladine: NO FÜHRER
Jutri izide nova Mladina! Naslovnico prihajajoče Mladine je oblikoval Novi kolektivizem. Več preberite jutri v naslovni temi nove Mladine, ki bo pri prodajalcih časopisov in na naši spletni strani na voljo od petka, 2. julija, dalje. #Mladina26
-
1. 7. 2021 | Politika
Evropska komisija glede delegiranih tožilcev zgolj upa
Evropska komisija je danes, ob začetku slovenskega predsedovanja svetu EU pričakovano sprejela pozitivno oceno za slovenski Načrt za okrevanje in odpornost, ki vsebuje za 2,5 milijarde evrov naložb do leta 2026. Načrt morajo zdaj potrditi še članice EU s kvalificirano večino, praviloma v štirih tednih.
-
1. 7. 2021 | Politika
»Spontani protesti so zakoniti, njihovo omejevanje in preprečevanje pa kaznivo«
V Pravni mreži za varstvo demokracije ocenjujejo, da so spontani protesti zakoniti, njihovo omejevanje in preprečevanje pa kaznivo. Od policije se tako lahko utemeljeno pričakuje, da bo na organiziranih in na neorganiziranih mirnih shodih skrbela za red in zagotovila varnost, s tem pa bo omogočeno izvrševanje pravic do zbiranja in svobode, menijo.
-
1. 7. 2021 | Politika
»Najmanj nenavadno je, da umik izvršbe terja tisti, ki je naš dolžnik, torej vlada«
Po ponedeljkovi skupščini Slovenske tiskovne agencije (STA) in vladni odločitvi za odreditev revizije poslovanja agencije je direktor STA Bojan Veselinovič na vlado in vladni urad za komuniciranje (Ukom) danes naslovil dopis, v katerem med drugim predlaga sklenitev sporazuma o začasni ureditvi razmerij med STA in Ukom. STA je sicer že 182. dan brez z zakonom določenih državnih sredstev za javno službo.
-
1. 7. 2021 | Družba
NIJZ: »Velika verjetnost, da se bo koronavirusna različica delta širila med mladimi in necepljenimi«
"Številne različice novega koronavirusa se zelo hitro širijo po vsem svetu", določene med njimi so po oceni Nacionalnega inštituta za javno zdravje (NIJZ) skrb vzbujajoče in zahtevajo takojšen odziv ter ustrezno ukrepanje. Ob tem izpostavljajo različico delta, za katero pravijo, da je velika verjetnost, da se bo širila "predvsem med mladimi in ostalimi, ki še niso bili cepljeni".
-
30. 6. 2021 | Politika
»Janša na evropski parket vstopa v rumenem jopiču«
Tanja Fajon, predsednica Socialnih demokratov (SD) in evropska poslanka, je v sporočilu za javnost zapisala, da Slovenija s 1. julijem za pol leta prevzema predsedovanje Svetu EU, drugič, odkar je članica evropske družine. Ob tem je navedla svojega strankarskega kolega Boruta Pahorja, sicer predsednika republike, ki je na proslavi ob 30. obletnici Slovenije dejal, da predsedovanje razumimo kot "lep kompliment in odgovornost", premier Janez Janša pa je dejal, da nalogo predsedovanja razumemo kot "izraz zaupanja in eno najlepših daril vsem nam ob 30. rojstnem dnevu".
-
1. 7. 2021 | Politika
Toninovi krščanski demokrati so nas osamosvojili
Portal Domovina, v zadnjem času je s tem imenom nastal še tednik, ima v skladu s svojimi ideološkimi, političnimi in finančnimi preferencami pričakovane »gostujoče avtorje«. V tem primeru podpredsednika vlade Republike Slovenije, ministra za obrambo in prvaka Nove Slovenije.
-
1. 7. 2021 | Politika
Slovenija, kje je tvoje mesto?
"Evropska usmeritev slovenske politike je bila po svoje paradoksalna. Če je bil eden glavnih dejavnikov razpada jugoslovanske federacije občutek neenakosti in izkoriščanja, so se slovenske politične stranke poenotile v stremljenju k vključitvi v še eno nadnacionalno tvorbo, v kateri bi bili Slovenci spet soodvisni, resda manj, a vseeno. Morebiti bi lahko razloge za takšno usmeritev našli v dejstvu, da se je Slovenija zaradi gospodarske krize vedno bolj oddaljevala od življenjskega standarda ES", je v posebni številki Mladine ROJSTVO DRŽAVE (3. DEL), ki je že na voljo pri prodajalcih časopisov in v naši spletni trgovini, med drugim zapisala dr. Kornelija Ajlec, izredna profesorica zgodovine, Filozofska fakulteta v Ljubljani.
-
1. 7. 2021 | Svet
Za nekdanja srbska obveščevalca po 12 let zapora
Sodni senat Mehanizma za mednarodna kazenska sodišča (MICT) v Haagu je na ponovljenem sojenju nekdanja vodilna moža srbske varnostne službe Franka Simatovića in Jovico Stanišića obsodil na po 12 let zapora zaradi sodelovanja pri vojnih zločinih v BiH, ne pa tudi na Hrvaškem. Gre za prvostopenjsko razsodbo.
-
1. 7. 2021 | Družba
»Država je prekinila možnosti, da državljani aktivno delujejo v politiki«
"Ljudje hodijo na proteste, ker čutijo potrebo, da se aktivno udeležujejo političnega življenja kot državljani. Mi smo v situaciji, ko je država prekinila možnosti, da državljani aktivno delujejo v politiki, z nami komunicirajo le preko propagandnih kampanj, ko pa se državljani resno odločijo vzeti politiko v svoje roke, nastane problem. Takrat nastopi vprašanje, zakaj ste na protestih. Zakaj pa ne?"